197 
Quarz igen nagy menyiségben fordul elő, de szintén csak kisebb sze¬ 
mekben. 
Igen különös s úgyszólván az elegyrészek mindegyikénél nagyobb 
alakban van jelen egy leginkább szabálytalan, néha némi szabályos, de 
úgy látszik nem tulajdon alakot mutató, többé-kevésbé átlátszó, gyakran 
zavaros, néhol érdes felületű ásvány; szövetéről több nem mondható, 
minthogy sok helyütt mintha igen apró pikkelyekből tétetnék ősze; 
vajon isotrop vagy anisotrop anyaggal van dolgunk, teljes biztonság¬ 
gal el nem dönthető. Sósav behatásának kitéve, rajta semmiféle változás 
nem mutatkozott. 
2. Brazilor. Baniától D.-re, a Brazilor hegytől csak valami¬ 
vel délre. 
Igen tömött vereses szinü s porphyros szövetű kőzet, melynek ha¬ 
sonló szinü felsites alapanyagában jó menyiségii kisebb nagyobb vere- 
ses-sárga földpát és nem sokkal kevesebb biotit van kiválva ; előbbinek 
épsége nem a legjobb, fénye alig van s keménységéből is már valamit 
vesztett; többször ismételt lángkisérleti meghatározásnak vetvén alá, mind- 
anyiszor eredményül K földpátot (loxoklas) kaptam. A biotit nagyobb¬ 
részt hatszöges igen szép táblákban látható, részint igen ép, fekete, 
fényes, részint elváltozásnak indulva, még pedig itt szintén muscovittá, 
mi azonban sokkal szebben észlelhető mint a berzaszkainál, mely is né¬ 
hány kristálynál még tovább haladván, beállt azon eset, hogy a biotit- 
nak felülete, sőt az egész kristály is steatitos s igen puha. — Quarzból 
hoszú keresés után sem leltem, de hogy az alapanyag azt nem csekély 
menyiségben tartalmazza, meggyőződtem annak lángkisérlete által, 
melyben az egyes pontokat kivéve, az olvadásnak alig mutatta nyomát, 
megjegyezvén, hogy a lángot földpát-tartalmánál fogva Na s kevés K-ra 
is festette. 
Mikroskop alatt igen egyöntetű, leginkább üveges, csak itt-ott 
mikrofelsites alapanyagot látunk, melyben nem sok nagy földpát kristály 
van kevésbé ép állapotban, úgy látszik orthoklasok, de az apró ikerro- 
vátkos kristályok a plagioklas, még pedig extinctiojuk szerint oligoklas 
jelenlétét is árulják el. A biotit hoszú szalag vagy vékony oszlopalak¬ 
ban látható a kiváló éptől a teljesen elváltozottig, közepét némelykor 
muscovit tölti ki, mely széleiu sem ritka. — Valamint a quarz makros- 
koposan fel nem volt található, úgy górcső alatt is aunak legfeljebb 
csak nehány igen apró szeme mutatkozik, de a csiszolat azon benyo¬ 
mást teszi, mintha az kovasavval volna áthatva, hasonlít ennélfogva 
Tschermak felsitporphyrjához, melyben sem makroskoposan, de mikros¬ 
kop alatt sem ismerhető fel a quarztarfalom, mely benne mintegy rejtett 
állapotban látszik lenni. 
