198 
A berzaszkaiban említett kérdéses ásvány a brazilori kőzet csi- 
szolatában is nem kis menyiségben felismerhető hasonló viszonyok 
között. 
3. Baniatól D.-re, a Kirsia KamenitziE. K. oldalán, a 
d o g g e r szikláknál heverve. 
E kőzetnek különböző kinézésű darabjait Böckli úr e helyen kivid 
ugyanazon viszonyok közt egy nt mentében még néhány közel levő hely¬ 
ről ismeri, honnan azok a Kirsia Kamenitzi-g követhetők, hol minden 
körülmény arra mutat, hogy ott szálban is meg kell lenniük, de tán 
fiatalabb képződmények által elfedve. 
Külső kinézésre a darabok kétfélék, legnagyobb része vereses s 
majdnem teljesen megegyezik a brazilorival, csakhogy nem oly tömöt¬ 
tek s épek ; a quarz ezeknél már kisebb szemekben makroskoposan is 
jelentkezik. 
Vannak továbbá kisebb menyiségben zöldes példányok, melyek 
kinézésükben ugyan a veresektől eltérnek, elegyrészeikre nézve azonban 
csak anyiban, hogy bennük kétféle, t. i. húsveres s zöldes fehér íöld- 
pát látható, továbbá számosabbak s nagyobbak a quarzszemek. A vere¬ 
ses példányok földpátja lángkisérletben a brazilorival majdnem egyenlő 
eredményt adott. Alapanyaga jobban olvad, mint azé s K. festés nála 
is látszott. — A zöldes darabok veres földpátja szintén orthokiásnák, 
mig a zöldes fehér oligoklasnak bizonyult, megegyezőkig tehát a berzasz- 
kaival. — A vizsgált vereses példányok egyikénél említést érdemel egy 
valamivel sötétebb veres keskeny, de hoszu ér, mely úgy látszik nem 
egyéb mint hasonló öszetételii porphyr. 
Górcső alatt a vereses példányok csiszolata igen hasonló viszonyo¬ 
kat mutat a brazilorival, alapanyaga sok helyen utóbbiéval megegyező, 
de néhol egészen szépen mikrokristályos. A földpát nem igen jól meg¬ 
tartott kisebb nagyobb kristályokban látható, többnyire orthoklas visel¬ 
kedésű, de kisebbeken ikerrovátkosság is észlelhető A biotit nem cse¬ 
kély menyiségben hoszukás oszlop-metszetekben, valamint lemezekben van 
meg, leginkább ép, de vau pusztuló félben levő is. — Quarz apróbb 
szemekben gyakori, de egy-két nagyobb sem hiányzik. — Egyik csiszo¬ 
latban az említett ért jól lehet vizsgálni, mi mellett kitűnik ennek s az 
azt magában foglaló kőzetnek teljes azonossága, mely kettő éles határ¬ 
ral különül egymástól el. 
A zöldesnek alapanyaga mikrokristályos, egyes helyeken mikro- 
felsiíes, földpátja teljesen felhőzetes, zavaros, biotit nincs sok, quarz 
számos nagy szemekben található, melyek közül többen üveg s légzár¬ 
ványokban oly gazdagok, hogy homályosoknak néznek ki ; folyadékzár¬ 
ványt bennük nem láttam. Az ugyanazon anyagú, éles határu kőzetzár- 
