199 
vány ok, melyek rendesen koraiaknak s úgy látszik apróbb szeműek, 
mint az azokat magában foglaló kőzet, ebben is találhatók. 
4. Tilva-Fr as inului hegy csúcsán. 
Igen tetszetős külsejű, szilárd, tömött porphyros szövetű kőzet, 
melynek egy s ugyanazon helyen két féleségét találni, van t. i. olyan, 
melyben husveres s olyan, melyben fehér íöldpát túlnyomó, úgy, hogy a 
kőzet maga első esetben veres, utóbbiban szürkés fehér színűnek látszik. 
A vörös íöldpátok legnagyobb része igen szép s fényes ép nagy kris¬ 
tályokban van meg, soknál már szabad szemmel is kiváló ikerrovátkos- 
ság tűnik fel, mig másokon annak nyoma sem látszik ; az ikerrovátla- 
nok lángkisérlete K íöldpátot (loxoklas) eredményezett, mig az ikerro- 
vátkosok oligoklasra utaltak. Ugyanezen eredményt kaptam a fehér 
példány fehér földpátjaiuál, hol az oligoklas viselkedésiteken az ikerro- 
vátkosság ritkább. — A íöldpát ezen szin-eltérésén kivid mindkettő a 
többi elegyrészek viszonyában teljesen megegyezik; biotit nincs nagyon 
sok, de meglehetős ép; kisebb-nagyobb quarz-szemek egyikben sem 
hiányzanak. 
Górcső alatt alapanyaguk mikrofelsites, benne szép s tiszta nagy 
íöldpátkristályok, melyeknek legnagyobb része az orthoklas optikai 
viselkedését mutatja, némelyeken azonban igen szép ikerrovátkosság 
valamint zonaris structura látható polarizált fényben. A íöldpát lég- s üveg- 
zárványokban nem nagyon bővelkedik. A biotit barnás, keveset már zöl¬ 
desbe hajló hoszukás, néha törött metszetekben vagy pedig már alig 
felismerhető állapotban van jelen, mikor is oldalán nagy mértékben vas 
kiválás mutatkozik. — Quarz különböző nagyságú igen tiszta szemekben 
elég gyakori. 
Mind a négy különböző leihelyü kőzet nem egyéb tehát, mint 
orthoklas (oligoklas) quarz p o r p hy r. A brazilori-, kirsia- 
kamenitzi- s tilva-frasinului porphyrok a berzaszkaival majdnem minden 
tekintetben megegyeznek, miért is ez esetekben egy eruptiói cyclushoz 
tartozó quarzporphyrokkal van dolgunk, melyeknek főtömegéül a berzasz- 
kai tekintendő. 
Végül azon körülményt kell felhoznom, hogy a berzaszkai, brazi¬ 
lori s kirsia-kamenitzi előjövetelek egymással öszekapcsolva egészen 
egyenes vonalat eredményeznek, — a Tilva-Frasiuului kivételesen ezen 
vonalon kívül esik ugyan, de attól nem igen nagy távolságra. 
