217 
zik, különösen pedig- a Szamos, Sajó, Besztercze, Maros, Küküllő, Olt, 
Hömoród, Korond, G irgény, sat. nevű folyók és patakok partjai mellett a 
sóvizzel birő községek egymás után következnek. 
RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
Adatok a dobsinai Dioritroi. 
(Előadva a mag-y. földtani társulat 1879. évi márczius hó 5-én tartott szakülésén.) 
Dr. Posewitz Tivadar ur a földtani társulat 1878. évi május hó¬ 
ban tartott szakulésén kimutatta, hogy a dobsinai „zöldkő“, melyet az¬ 
előtt gabbrónak tartottak, diorit. Dolgozatában számos érdekes adatot 
említ, melyekhez vizsgálataim nyomán, a következőket pótlólag van 
szerencsém felhozni. 
Dr. Posewitz ur, mint ezen diorit állandó elegyrészét említi a 
quarzot s ezért azt quarz-diorit-nak mondja ; sikerült azonban Dobsi- 
náröl nehány példányt gyüjtenem, melyekben a quarz teljesen hiányzik. 
Dobsinán tehát együtt fordul elő a q u a r z nélküli d i o r i t 
(vagy egyszerűen d i o r i t) és a quarz-diorit. 
A mi a q u a r z-d i o r i t o t illeti, teljesen azon viszonyokat 
találtam, melyeket dr. Posewitz ur leir. A földpát fehér, mállott, alig 
fénylő vagy fénytelen ; kevéssé vagy épen nem hasad; gyakran apró¬ 
kristályos tömeggé változott. Az amphibol többé-kevésbbé ehlorittá ala¬ 
kult át. Kiemelem azonban itt a dobsinai diorit amphiboljának szövetét, 
mely különösen makroskoposan tűnik fel, ez kitünően leveles s ez okoz¬ 
hatta, hogy egy ideig a diallagittal ősze lett tévesztve. Az amphibol 
mellett kisebb-nagyobb mértékben biotit lép fel, mely épségét jobban 
megtartotta. A quarz megjelenésére azt jegyzem meg, hogy az ezt tar¬ 
talmazó példányok egyszersmind abban gazdagok is, úgyhogy átmenetet 
a kéféle diorit közt nem találtam. 
A diorit fekvőhelyéről oly darabokat is vizsgáltam, melyekben csak 
földpát, quarz és chlorit fordul elő s a kőzet chloritpalához teljesen ha¬ 
sonló, úgy hogy már annak is nevezhető. A diorit chloritpalába való 
átváltozását szép átmeneti példányok kötik ősze. 
Az épebb quarz-diorit szövete porphyrszerü oly értelemben, hogy 
a finoniszemit földpát és quarz között az amphibol és földpát nagy 
kristályai vannak kiválva. Ezen szemcsés szövet lassan palássá válik, a 
mint a chlorit előtérbe lép s végre kitűnő palás szerkezetet mutat. 
Quarz nélküli dioritot a Hoszúhegy egyik csúcsáról, a Gugl 
hegynek déli lejtőjéről, a Kis Wolfseifen patak völgyéből gyűjtöttem s 
van egy az egyetemi ásványtani intézet kőzettani gyűjteményében is. 
