218 
Nevezetes, hogy ezen példányokban az ampkibol elchloritosodása nem 
oly előrehaladt, mint a quarztartalmuakban, sőt a Gugl begyen olyan 
diorit fordul elő, melyben az ampbibol épnek nevezhető s csak az 
egyes földpát erek szélén lép fel jelentéktelen menyiségü chlorit. A 
többi példányokban azonban a chlorit megjeleli s az amphibolt mind¬ 
inkább háttérbe szoritja, de túlsúlyra nem vergődik. 
A qnarz nélküli dioritban biotit nem mutatkozik. A földpát mállóit 
és vékony csiszolatban a kaolinzárványoktól egészen homályos. 
A quarznélküli dioritok szövete palás. Vékony rétegekben fekiisz- 
nek egymás felett az ampbibol- és földpát-kristály tömegei. Némely pél¬ 
dányon a földpátszemek nem képeznek rétegeket, hanem ovális töme¬ 
gekké vannak csoportosulva s az ilyen példány a palás és porphyr- 
szerii szövetnek sajátságos vegyületét mutatja. Az elegyrészek általán 
apró szeműek. 
A dobsinai diorit földpátja plagioklasnak bizonyult be, habár po 
larizált fényben az ikerrovátkosság csak kevés esetben volt észrevehető. 
Lángkisérleti vizsgálataim után (Szabó módszere) kiderült, hogy az a n- 
d e s i n. Megjegyzem még, hogy a földpátszemek valamenyi lelhelyről 
mind egyformán viselkedtek. 
Dr. Posewitz ur ezen diorit genetikai viszonyaival is foglalkozván, 
Sturnak azon nézete felé hajlik, hogy a kőzet nem eruptív eredetű, ha¬ 
nem az elegyrészeknek határozottabb kiválása által a chloritpalábnl ke¬ 
letkezett Nem lesz talán érdektelen, ha e helyen a chloritpaláról is 
közlök néhány adatot. Nevezetes tulajdonsága ennek az, hogy mikro¬ 
kristályos alapanyaga földpát nemű. — Ezen alapanyag mikroskop 
alatt polarizált fényben mozaikszerüleg élénken színjátszó, anisotrop. 
Ebben foglalnak helyet a zöld chloritpikkelyek. Az Altes Krebsseifen 
völgyből vett példány alapanyagán jól kivehető, hogy számos apró föld¬ 
pát törmelékből áll, melyek polarizált fényben sziurovátkosak. A Baluna 
hegyről fejtett chloritpala csiszolatában még nagyobbak a szemek. A 
Hirschkolung-hegy szintén chlorit-palából áll, mely majdnem mogyorónyi 
mállásnak indult földpátot tartalmaz. Lángkisérletileg a nde sínnek 
bizonyult s teljesen hasonlóan viselkedett a dobsinai diorit földpátjákoz. 
Az alapanyaggal is több lángkisérletet vittem véghez és a nyert ered 
menyek arra utalnak, hogy a chloritpala alapanyaga nátriumban meg¬ 
lehetős bőtartalmu földpát. Végül említést tehetek, hogy a Baluna- 
liegy tetején a chlorit-palában rostos szövetű sötétzöld ásványokat talál¬ 
tam kiválva, melyek mikroskop alatt és sósavval megvizsgálva, chlorir- 
pikkelyeknek és calcitkeveréknek bizonyultak be s azon gondolatot 
ébresztik fel, mintha elmállott amphibol maradékai lennének. 
Nagy László. 
