130 
A f üld mi velősre nézve szabadjon, azon tényből kifolyólag-, hogy a 
talaj a kőzetnek vagy kopadéka vagy málladéka, azon igen fontos fel¬ 
osztást hangsúlyoznom, mely szerint a talajok vagy közvetlen vagy 
közvetett eredésiiek : közvetlen eredésit a kristályos öszetett silikát 
kőzetek elmállásából eredő talaj, mit az ilyen kőzetből álló hegység- 
oldalán és tövénél, meg a viz által többé-kevésbbé nagyobb távolsá¬ 
gokba eljuttatva találunk; közvetett eredésii ellenben mind azon 
talaj, mely mint kavics, homok vagy agyag mindazon kőzet kopadé- 
kából vagy málladékából áll, melylyel azon viz érintkezett s azokat 
eredési helyükről elhurczolta és valahol lerakta. 
Ha valamely talaj a mostani geológiai korszakban képződik, úgy 
ásványos tekintetben az többé-kevésbbé állandó és igy ehemiai ösze- 
tételét illetőleg nem változván, e tekintetben a föld mivelése által 
ki nem meríthető ; mig ellenben az elmúlt korszakokból reánk maradt 
talajok kimerültek. A Ni us évenkint megújuló iszap-réteggel eleveníti 
meg Aísó-Egyptom rónáit sa talaj évezredek óta egyaránt termékenynek 
van elismerve. Ha az ember a görög szigettengeren utazik, a szigeteket 
két csoportra oszthatja, egy része kopár, más termékeny; a kopár szi¬ 
get mind mészkő, dolomit vagy más olyan egyszerit kőzet, mely talajt 
magában nem képez és igy, miután az ős-talajt az erdő kiirtása után 
a viz lemosta, azon az újra képződésre a feltételek hiányzanak ; a ter¬ 
mékeny szigetek ellenben vulkáni vagy általában öszetett silikát kőze¬ 
tekből állanak, a melyeknél a folytonos mállás által a talaj szakadat¬ 
lan képződésben van. 
Honunkban a jelenkorban untalan képződő talajok között szintén 
vannak olyanok, melyeknél a folyamrendszer a közvetítő, vannak uj 
árterek, melyeken az időszakos áradások által uj és helyenkint termé¬ 
keny rétegek gyűlnek meg, de ez alárendelt képződés ahoz képest, 
melyet a rég kialudt vulkáuaink vagy általában az öszetett kristályos 
silikát kőzeteink mállása és a viz locomotioja segítsége által folytono¬ 
san megújuló réteggé rendeződése által létrejönni tapasztalunk. Legki¬ 
válóbb e részben a honunkban auyira kifejlődött trachytnak mállása 
által képződött azon képlékeny nehéz agyagtalaj, melyet közép- és 
éjszakkeleti Magyarországban a nép nyiroknak nevez s a melyet 
egyéb agyagtalajtól, például a sárga földtől (Lösz), tulajdonságainak 
minősége alapján megkülönböztet. Zemplénnél és I ngnál mélyen benyúlva 
éjszaknak kezdődik a nagy magyar Alföld s a trachyt hegység tövé¬ 
nél találjuk a nyiroktalajt elterülve s a táj a tót Kánaán néven em- 
littetik. 
A szorosan vett Tokaj-llegyalja déli tövében, úgy szintén a 
Mátra hegyláncz déli részén a legjobb minőségű ilyen korhanyos nyi- 
