131 
roktalaj képezi az Alföldet, de a viz osztó képességénél fogva ismét 
délre mesze kiterjed, sőt hozzávéve Erdély határszéli trachyt-képződ- 
méuyeit, az Alföld legtermékenyebb részében Békés, Csanád, Arad, Tetőes¬ 
és Torontál páratlan talajaiban a nyirok-keveréknek főszerep jutott. 
Öszehasonlitva honunk régibb korú talajaival, a milyen azon 
sárga agyag, melyet a geológia Lösz néven jelöl, azon kavics- és ho¬ 
moktalajokkal, melyek megelőző korszakokból maradtak fenn, határo¬ 
zottan mondhatjuk, hogy mig a nyiroktalaj folytonosan regenerálódik, 
a Lösz s geológiai tekintetben egyéb régibbnek ismert talajról ezt nem 
mondhatjuk ; amaz tehát chemiai elemeire nézve a mivelés által ki nem 
merül, mert folyvást megújul, inig emezek láthatólag nem újulhatván 
meg, kimerülhetnek s egykor a pótlásnak ásványos trágya által is be¬ 
következnie kell. 
A földiek nem szabván határt, átcsap a geológia az uuiversumba 
is, a menyiben a meteoriteket, ezen a világtérből bolygónk felületére 
hulló asteroidokat, az anyagra nézve szintén kutatása körébe tereli. 
Ezek a geolog szemeivel tekintve, úgy tetszenek, mint egyszerű vagy 
öszetett kőzetek törmeléke s ha az azokat alkotó ásványokkal, az ás¬ 
ványok társaságával s az egésznek szerkezeti módjával a petrographia 
útmutatása szerint akként bánik el, mint a földi kőzetekkel, azon vég¬ 
eredményre jut, hogy mig egyrészt az elemek nem térnek el a földi 
elemektől s azok chemiai rokonsága egészen olyan, mint bolygónkon 
megszoktuk, végre, hogy az anyag kristályosodása is tökéletesen úgy 
megy véghez, mint nálunk, a geológiai kutatás ezen ága kimondani en¬ 
gedi, hogy a chemia, a physika, a kristallografia törvényei az univer- 
sumban is ugyanazok. A geológia ezen érdekes, egyéb világi testek 
töredékével még azon bolygók szerkezetéhez is hozzá szól, melytől el¬ 
szakadtak; viszont azok egy’osztályának szerkezetét felhasználja föl¬ 
dünk belsejének bizonyos olyan régióját elképzelni, mely a közvetlen 
kutatás tárgyát a hozzáférhetlenségnél fogva, nem képezheti. 
A geológia fontossságától áthatva, nemcsak társaságok állottak 
ősze annak növelésére, hanem minden polgárosodottabb kormány a 
közköltségbe felvett geológiai intézetekről is gondoskodik, melyek fel¬ 
adata az állam területén kimutatni mindazon kőzetet és ásványt, 
mely a küzvagyonosodás előmozdítására befolyással lehet s alapul szol¬ 
gálhat az egyesek vagy az állam által megindítandó mi velősekre. Ezen 
intézetek, ámbár állami hivatal természetével bírnak csak úgy, 
mint például a statistikai, a közegészségi hivatal, de a dolog természe¬ 
tében fekszik, hogy a kívánt eredmény legczélszeriibben úgy tüntethető 
ki, ha a megoldás tudományos módszerrel történik ; ennél fogva a geoló¬ 
giai intézetek részéről kiállított térképek rövid foglalatjai a tudományos 
10 * 
