zoológia és botanika tana szerint történik és így ezek a palaeontologra 
nézve nélkülözhetetlen alaptudományok. A gyakorlati geolognak elég 
ugyan a közölt állatokból és növényekből anyit tudni, a mi tisztán geoló¬ 
giai szempontból szükséges és igy beérheti az úgynevezett vezérkagylók 
felismerésével, melyek minden korszakra nézve kitüntetve vannak; de 
a rétegekben eltemetett állatok és növények teljes méltatása magasabb 
értelmű, ennek nemcsak geológiai, hanem zoológiái és botanikai jelen¬ 
tősége is van és ezt kitüntetni csak az képes, a ki az élő állatok és 
növények világában otthonosságot szerzett magának. A tudomány jelen 
állásában haladást jelző palaeontologiai munkáknál e kétreudű jár¬ 
tasságnak egyesülése már megkivántatik. A gyakorlati geolog tehát az 
általa gyűjtött kövületeket, ha behatóbban akarja meghatá-ozva látni, 
a zoo- vagy pbytopalaeontologhoz fordul, ki viszont, ha az ő szempont¬ 
jából akarja az ismeretkört kibővíteni, kimegy a lelethelyre és palaeon¬ 
tologiai szempontból gyűjt sokkal bővebben, mint a menyire tisztán 
geológiai tekintetből szükség lett, volna, szóval uj tudomány-ágak fejlőd¬ 
tek ki: egyik a kövült állatok, másik a köviilt vagy szénáit növények 
tana, melyek a zoologia és a botanika kiegészítő részét képezik s lát¬ 
juk, hogy a geológia ezeket csak mint segédtudományokat tekinti, hogy 
azok csak egy részről képezik a geológiai kutatások támaszát, mig van 
egy más oldal, melyet a geológia nem vesz igénybe, ellenben a rend¬ 
szeres állat- és növénytan hiányos maradna, ha az állatok és növények 
sorozata a fossil fajok által ki nem egészittetnék. 
Mig a palaeontolog csak az állat és növény nevét adja, addig a 
geolog az együtt találtak jegyzékét állítja ősze és megállapítja, hogy 
a rétegek viszonyos kora szerint az együtt találtaknak melyik társasága 
öregebb vagy fiatalabb. így szülemlik meg e két tudomány öszemükö- 
dése mellett a történelmi tárgyalás azon nagyszerű feladata, hogy a 
dolgok jelen állásától eltérő más időszakok is léteztek, melyekben nem¬ 
csak az állat- és növényvilág más volt mint a mostani, hauem más volt 
a hegy-völgy rendszer, a folyók, sőt a tengerek helyzete és alakja ; 
szóval a földnek történelmi fejlődése hozatik tisztába és az alig múlt 
és régen múlt, de letűnt világok chronologiai sorban vezettetnek sze¬ 
münk elé. 
E magasztos kérdések tárgyalásánál a kőzet-ismeret felette alá¬ 
rendelt szerepet játszik. A rétegek anyaga csaknem kizárólag törmelék¬ 
kőzet vagy mészkő, márga, agyag sat,., melyek könyeu felismerhetők 
s a melyeknél az anyagnak behatóbb tanulmányozása palaeontologiai 
szempontból ritkán kívántatik meg. 
A vulkáni és méta ni o r p h szóval a kristályos kőzetek¬ 
kel foglalkozó geolog mondhatni ellentéte az előbbinek : itt a biológiai 
