levél-papir vékonyságai lemez lett, ezt canada-balzsam közvetítésével meg¬ 
felelő módon átviszszük tárgyüvegre és befedjük igen vékony, erre ezélra 
különösen készített üveglapocskával s íme készen áll a kőzet, hogy a 
mikroskop asztalkáján ezen megbecsülhetlen eszköz segítségével tanul¬ 
mányozzuk. 
Hogy mi történt ezen kőzettel ezen állapotban, öszekasonlitva az 
előbbivel — felfogható, ha egy üvegtáblára gondolunk, melyből az ablak 
van készítve, ez átlátszó, sőt ha benne valami nem átlátszó vagy színes 
folt van, szabad szemmel is kivehetjük, nagyító segítségével több ilyet 
is fedezhetünk fel. Ezen üveg, midőn készült, egy öszefüggő nagy töme¬ 
get képezett, melyet ha az olvasztó tégelyben kihűlni hagynánk s ezt 
leütvén, azon a vastag üvegdarabon néznénk keresztül, azt sem színte¬ 
lennek, sem oly átlátszónak nem találnánk; ugyanezen hatást kapjuk, 
ha sok ablaktábla-üveget egymásra fektetünk. A kőzetnél is igy a dolog, 
azt is sok egyes vékony tábla öszeségének képzelhetjük, melyek igy 
nem átlátszók, de ha ezen vékony lemezkéket egyenként tekintjük, min¬ 
den egyes ásvány abban a papirvékony síkban külön tűnik elő, mögötte 
nincs több lemez és igy az ásványszemek a magok saját tulajdonsá¬ 
gaikban észlelhetők, ha oly aprók is, hogy puszta szemmel már hozzá¬ 
szólni sem lehet. A mikroskop kitünteti azok alakját, sziliét, átlátszósá¬ 
gának fokát, szerkezetét és azon módot, melylyel behelyeződve vannak. 
Hány ásvány van, melyet a kőzetben látva feketének mondunk, a vé¬ 
kony csiszolatban a mikroskop azt átlátszónak, zöldnek, barnának vagy 
sárgának mutatja ; más a mikroskop alatt is nem átlátszó és fekete ma¬ 
rad. Az optikai delikát tulajdonságok a physikából át vaunak vive a 
miueralogiába és különösen feltalálva és az értelmezésben megállapítva 
a kőzet-csiszolat tanulmányozásánál is. Ha már a közönséges fényben 
vizsgálva sokat enged látni a mikroskop, valóban koronázó eredményt 
nyújt, ha az átlátszó ásványokat még polarizált fényben is nézzük. Itt 
ismét kétfelé ágaznak a kísérletek: először egy polarizáló közegen ke¬ 
resztül vizsgáljuk, másodszor kettőn s ezeknek bizonyos állásainál. Az 
eredménye ezen kutatásoknak az, hogy különösen a kőzetek színes elegy¬ 
részeit u. m. a csillámot, az amphibolt, augitot, olivint stb. a legpará¬ 
nyibb kristályszemben is határozottan felismerhetjük. 
Mikrochemiai eljárás. A színtelen elegyrészek némelyikének 
kérdése a mikroskop segítségével, például a quarzé a legtöbb esetben 
szintén érdemlegesen dönthető el, mig másoké s ezek között a föld- 
pátoké azon részletességgel, a mely jelenleg megkivántatik, nem hozható 
tisztába, itt a mikrochemiai módszer alkalmazása egészíti ki a kőzet-ta¬ 
nulmányozást. A mikrochemiai módszer rendszeres alkalmazását én hoz¬ 
tam be a tudományba azon eljárásommal, melylyel a földpátok nagy 
