A német türelem és alaposság az általánosabban meglevő mineralogiai 
képzettséggel párosulva fejlesztette ki e kutatási módot oda, hogy a 
kristályos kőzetek tana innét indul ki és még maiglan is a lendületet 
a fejlődés magasabb foka felé innét kapja. 
Magyarország álláspontja a geológiai téren, örömmel mondhatjuk, 
nem utolsó és bizonyos tekintetben a magyar orvosok és természetvizsgá- 
lók vándorgyűlésének része volt benne : ugyanis Sopronban tartatott azon 
vándorgyűlés 1847-ben, melyen Ür. Zipser, egy hatályosan fellépni tudó 
tag, előadta, hogy a magyarországi bányászat, melynek az előtt oly fényes 
napjai voltak, hanyatlik és hogy e hanyatlást tán lehetne megakasztani 
vagy épen megszüntetni az által, ha az ország geológiai s bányászati 
szempontból rendszeresen átkutattatnék ; indítványozza tehát egy ilyen 
társulat megalakítását. Az indítvány elfogadtatott azon határozattal, hogy 
egy bizottság alakíttassák, mely a következő vándorgyűlésen (1848) a 
megalakulás részleteiről jelentést tegyen. Ezen bizottság tagjai Zipser, 
Kubinyi Ferencz és Ágoston, Pettko és Marséban csakugyan ősze is jöt¬ 
tek és az alapszabályok kidolgozásához fogtak, de a bekövetkezett poli¬ 
tikai zavarok a vándorgyűlés tartását lehetetlenné s igy ezen indítvány 
foganatosítását kivihetetlenné tették. 
A talaj azonban el volt készülve anyira, hogy az elvetett mag 
nem veszett el, két évvel későbben egészen más politikai constellatiók mel¬ 
lett kikelt s létre jött a magyarhoni geológiai társulat, mely tehát 
létezésének ezen évben már 30-ik évét számítja és a melynek munká¬ 
latai között sok van, a mi Magyarország geológiáját különösen, de nem 
egy olyan is, a mi e tudományt általában előre viszi. Budapesten kívül, 
Selmeozen van fióktársulat, melynek tagjai jelenleg e világhírű vidék 
geológiai részletes kutatásával foglalkoznak és méltán: ha van vidék, 
úgy mindenesetre az évezredes bányászattal biró Selmecz az, mely e 
tekintetben fontos és sok tekintetben hálás tárgyat képez *. 
*) E feladattal lerója a mostani nemzedék azon mulasztást, melyről a bányász - 
akadémia régen-multját vádolni lehet. Sajátságos, hogy mig a bányászati tudomá¬ 
nyok több ágában világra szóló tudományos művek szülemlettek meg, a geognosiá- 
ról Pettko idejéig egy régi selmeczi tanár sem hagyott hátra nevezhető munkát 
Esmark, egy szászországi utazó geolog, volt az első, a ki véget vetett a saxum metal- 
liíerum kőzet elnevezésnek, hanem egyes ásványokat helyesen felismervén, ezen az 
alapon csinálta a diagnosist a múlt század végén (1792). Beudant jött utána (1818), 
a francziák királyától küldve, kinek azt köszönjük, hogy a trachytokra nézve Sel¬ 
mecz s általáb n Magyarország vált bölcsővé. Beudant után Pettko következett 
1846-ban, ki modern szellemben és maradandó becsű tanulmányokat tett. A selmeczi 
társulat egyik fő feladata a jelenleg már megszülemlett petrographiai alapon részle¬ 
tesen dolgozni ki Selmecz geológiáját s kitüntetni, hogy a trachytok tana most is 
itt van legfejlődöttebb állapotban s alkalmat nyújtani a sok külföldi utazó geológ¬ 
iáik erről csakugyan meg is győződni. 
