pctrographiát is mivcii, mert ez nem egyéb, mint az ásványtan egy 
kibővült és a geológiára lényegesen átható ága. A felvevő geologtól 
nem igen kívánhatni meg, hogy a nehezebb kérdések megoldásé bán 
azon jártassággal bírjon, melylyel egy ezen speciális irányban foglal¬ 
kozó mineralog bir A petrographiai meghatározás sok esetben egy 
rendszeres mineralogiai gyűjteményre támaszkodik, mely a geológiai 
intézetnél nincs meg, de kell egy rendszeres petrographiai általános 
gyűjtemény is, a mi szintén a honi geológiai viszonyokkal tüzetesen 
foglalkozó intézet keretén kivid esik. Szóval egyik intézet a másikkal 
öszefügg ; de menyi más kapocs fűzi még azokat ősze egyéb tekin¬ 
tetben is. A kiállított gyűjteményekbe életet önthet az előadás; ha tan¬ 
intézeti épületben vannak a gyűjtemények, úgy azok bemutatása spe¬ 
ciális cursusok vagy általánosabb előadások mellett felette fel van ger¬ 
jesztve. 
A pala ontológiát illetőleg is lehetne a dolgon lendíteni. Az egye¬ 
temi intézetek között tervezve van egv állattani; ezzel kapcsolatban 
lehetne egy rendszeres paláontologiai intézetet berendezni, melynek élén 
egy egyetemi tanár állana. Hogy a zoológiái intézet és gyűjtemény a 
pala ontológiaival felette szoros viszonyban áll, azt fejtegetni nem szük¬ 
séges, de hogy ezen intézkedés által a geológiai tudomány előbbre 
vitele volna eszközölhető, kitűnik azon kétfelé ágazásból, melyről kez¬ 
detben szólottám. A geológia két szempontból adatik elő: a petrogra- 
phia alapján előadható különös tekintettel a vulkáni s általában a 
kristályos és metamorph kőzetekre, a midőn csak kisegitőleg és egész 
általánosságban a történelmi és stratigrapkiai része tárgyaltatik; a 
palaontologia alapján ellenben a kiindulás a korszakok szerinti tárgya¬ 
lás s ez a paláontologiai intézet igazgatójának, mint az egyetemen rend¬ 
szeresítendő tanszék ellátójának volna feladata. 
A részletek után befejezésül még azon általános befolyásról is 
szabadjon szót emelnem, melyet a geológia az ember időfelfogására 
gyakorol akkor, midőn ennek történelmi fejlődésével foglalkozik. Az 
ember történelmének van írott és nem írott szaka, az írott tisztán a 
história körébe vág s abban a momentumokon találtató számok olyan 
álló pontokat képeznek, melyeket évekkel mérhetünk : nem úgy a törté¬ 
nelmi időt megelőző korszak, ez már a geológiára támaszkodik. 
Vannak honunkban ezen korból olyan maradványok, melyek az 
Alföld legmélyebb síkságain találtatnak, de vannak olyanok is, melye¬ 
ket bizonyos magasabb és olyan helyeken találunk, melyek a legmé¬ 
lyebb alsík szegélyét képezik. Ezen alsik a geolog kutatása szerint egy- 
