142 
geológiai munkákban, a részletekbe bocsátkozó kutatás más irányba 
kezdi terelni a felfogást: ezen legrégibb rétegek üledékes kőzetek, a 
melyekben azonban az anyag oly anyira kivívta már magának a tö- 
mecsek csoportulási hajlamát, hogy az kiválólag miueralogiai jelleget 
vesz fel s az eleinek egykori kivételes alakulásának nyomai sem ma¬ 
radtak meg. Most már tudjuk, hogy ilyen kristályodások fiatalabb kor¬ 
szakokban is történtek, de csak kivételesen, mentői régibb a korszak, 
annál gyakoribb a réteges kőzetek ezen metamorpk átváltozása s a 
lég égibb korszakban minden egykori sediment kristályos szerkezetet 
vehetett tel, melyben sem állati, sem növényi maradvány mint ilyen 
többé nem maradott meg, de igen is megvan a kristályos mész, mint 
az egykori kagyló anyaga és a kristályos szén, a graphit, mint az 
egykori növény főanyaga. A régiek azon mondásához : „omnis calx e 
vivo“, méltán csatolhatjuk r omnis carbo e vivő." 
A cosmogenia megállapításában a csillagászok egy izzónfolyó álla¬ 
potot vesznek fel a földre nézve is mint kezdetet; ez ellen a geolog 
nem kel ki, de anyi bizonyos, hogy egy ilyen állapot első kihűlési 
kérgét nem találjuk, a föld szilárd kérgének hozzáférhető részében a 
kutató geolog nem kezdetet, hanem azon körfolyamatok egyikét találja, 
melyek a természet háztartásában kicsiben-nagyban fedeztetnek fel, 
csakhogy e körfolyamat időszaka roppant nagy időt kíván feltenni, a 
mely azonban az idő végtelenségéből mégis bőven kitelik. 
E sokféle szál, mely a geológiából szétmegy, vagy a mely oda 
int, szabadjon hinnem, hogy indokul szolgál arra, hogy ezen tájékozá¬ 
sokat itt szóba hoztam. 
IRODALOM. 
Dr. Szabó József. A gránát és cordierit fdichroit) szereplése a ma¬ 
gyarországi tracliytokban. (Értek, a terűi. tud. köréből. Kiadja a m. tud. 
Akad. IX. köt. XXIII. sz- 1879). Ezen érdekes tanulmány tárgyát két 
ásvány képezi, melyek a trachytkőzetekben ritkábban fordulnak elő és 
talán azért eddig még nem részesültek a kellő figyelemben. Gránáttar- 
talmuk által Európában leginkább némely magyarhoni trachytok tűnnek 
ki és a gránát ezen petrographiai szereplésének kérdésében senki sem 
lehet illetékesebb, mint hazánk eruptív kőzeteinek alapos ismerője és 
fáradhatlan kutatója, Szabó tanár ur. Vizsgálatai oda mutatnak, hogy 
az illető kőzetekben a gránát mint állandó és lényeges elegyrész for¬ 
dulván elő, egy külön trachyt-typus jellemzésére szolgál. A gránát leg¬ 
inkább a biotitos 1 a b ra d o r i t-trachytokban szerepel, amphibol, augit 
