143 
és néhol quarz társaságában; az oligoklas-trachytokban csak kivételesen, 
ortkoklas- és anorthit-trachytokban pedig soha sem találtatik. Nevezetes 
azon körülmény, hogy a biotit-labradorit-trachytok csoportjában, mely a 
magyar területen a mediterrán emeletbe sorakozik, a gránáttartalom 
egyúttal korkülönbséget jelöl, a menyiben mindig az ernptiv-cyklus ré¬ 
gibb terményeinek sajátja. 
Egészen más a cordierit petrographiai szerepe a mi trachytkőze- 
teinkben, melyekben — a mint a szerző kimutatja — gyakrabban for¬ 
dul elő, mintsem eddig tudták. 
Fellépése nincs valamely földpáttájhoz kötve, hanem kíilömböző 
ásványtársaságban, tehát kíilömböző typusokhoz és korszakokba tartozó 
traehytokban található, úgy mint a vele külsőleg igen hasonló quarz, 
melytől való megkiilömböztetésére a lángkisérleti módszer szolgálhat. 
Ellenben a cordierit maga is metamorph eredetű lévén, a kőzet 
modificatiójára nézve jellemző: „A cordierit jellemzi a trachytok tne- 
tamorph tagjait" — mondja a szerző és itt, értekezésének végsoraiban 
futó pillantást enged vetnünk azon elméleti petrogenetikai nézeteire, 
melyeket a kőzetek sokévi tanulmányozása benne megérlelt. 
r Azon nézet, hogy az eruptív kőzetek izzófolyó tömegek voltak s 
minden ásvány a kihűlés alatt vált ki úgy, mint az üveg vagy salak 
magmából, nem állhat meg.“ 
„Valóban sok oda mutat, hogy . . a trachytok az ő n o r m a 1 
állapotukban . . . metamorph képződmények; . . . a rhyolith, láva, ba¬ 
zalt ellenben annak (az állapotnak) v u 1 k á n i m ó d o s u 1 a t a gya¬ 
nánt, tekintendő". 
Ezek és hasonló mondatok, melyek a petrogeuesis tárgyában hatá¬ 
rozottan uj és az eddigiektől eltérő elméleti felfogást árulnak el, méltán 
felköltik kíváncsiságunkat és azon óhajtást gerjesztik, hogy az az idő¬ 
pont, melyet hazánk hírneves tudósa ezen tanulmányi eredmények beható 
előadására alkalmasnak ítél, minél előbb bekövetkezzék. 
I. B. 
M. Szabó: Sur la classifeation et la chronologie des roches eruptives 
tertiaires de la Hongrie. (Extráit du compte rendű stenographique du 
congrés international de géologie, tenu á Paris 1878). Három oldalra 
terjedő kivonata egy az első nemzetközi földtani kongressus alkalmával 
(Párisban 1878-ban) tartott előadásnak, melyben Szabó J. tanár ur a 
magyarországi harmadkori eruptív kőzetekre vonatkozó sokévi kutatá¬ 
sainak legfontosabb e edményeit sommásan a külfölddel is megis¬ 
mertette. T. P>. 
