146 
el mállást lényegesen elősegíti az is, ha a kő réteges, vagy ha az nem egynemű, 
hanem különböző ellenállási képességű zárványokat tartalmaz. 
A gránité k r a nézve Pfaff úgy találta, hogy a nem csiszolt felületű grá¬ 
nitlapok évi vesztesége, 0.0076, mig a csiszoltaké 0*0085 m/m. Edinburg temetőiben 
emlékekre csak rövid idő óta alkalmazzák, így az elmállás mértékét meghatározni 
nem lehetett. Egyes földpát-kristályok mutatják ugyan a széthullás nyomait, de egy 
esetben sem lehet a 15—20 évig szabadon álló csiszolt gránit lapon az elmállás fo¬ 
kát határozottan észrevenni. Geikie különben úgy vélekedik, hogy a legtartósabb 
gránitot is tartósságra nézve jóval felülmúlja a jobb minőségű kovasavas homokkő. 
* 
Kövület-lenyomatok készítéséhez. A palaeoutolog igen gyakran 
van azon helyzetben, hogy a köviilt organismusoknak csupán homorú lenyomatait 
bírja. A kagylók, csigák stb. héjai ilyenkor úgy tűnnek szemeink elé, mintha azokat 
tükörben látnok. Az öszehasonlitás igen alkalmatlan ily negatív kövületekkel. Min¬ 
tázatot szokás ezért készíteni a lenyomatokról, melyek azután a kagyló vagy csi¬ 
gahéjnak igazi domború alakját adják. 
A lenyomatok előállítására gypsz kevéssé ajánlható; az a finom díszítménye¬ 
ket nagyon megrongálja, azonkívül az anyag réseibe is néha úgy beszorul, hogy a 
minta elválasztásánál a megkeményedett részletek letöredezve az üregecskékben 
viszamaradnak. 
Az üvegtábla-ragasztó alkalmasabb anyag, mert ez sokáig lágy és idomítható 
marad s az eredeti réseibe be nem szakad; azonban a lenyomatok érdesek és a 
nyert minta a ragasztó finomságától nagyon függ. Ezen ragasztó ugyanis krétából 
és lenmag-firniszből áll és finomsága természetesen a krétának többé vagy kevésbbé 
finom iszapjához van kötve. 
Igen ajánlható azonban a közönséges fekete kaucsuk, különösen oly lenyo¬ 
matokra, melyeknek bordázatai vagy gyöngysorai törékenyek. A kaucsuk forró víz¬ 
ben egészen lágy és tésztaként gyúrható lesz: ilyenkor sem az ujjakra, sem pedig a 
mintázandó példányra nem tapad, ha azok kissé megnedvesitve lesznek. A lágy kau- 
csuk-anyag a legkisebb résekbe is benyomul és kihűlve megkeményszik; ruganyos¬ 
ságát azonban megtartva a szűk résekből az eredetinek ártalma nélkül kiszabadul. 
A kaucsuk lenyomatok az eredetinek legfinomabb diszitését, sőt az olyan részleteit 
is átveszik, melyeknek vizsgálásánál már a nagyitót vesszük elő. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
A magyarhoni földtani társulat szaküléseinek jegyzőkönyvi kivonatai. 
Vili. 1880. évi november hó 3-án. 
1. Schafarzik Ferencz egyetemi tanársegéd „Az idei földrengé¬ 
sekről Magyar honban" értekezett. Előadó néhány kisebb jelentőségű föld¬ 
rengés felsorolása után, melyek az idén Máramarosban, a Bánságban, Horvátország¬ 
ban és Buda vidékén mutatkoztak, áttér az erdélyi földindulásra. Számos adatra 
támaszkodva constatálja, hogy a földrengés f. évi október hó 3-án reggel 3 (4 7 óra 
tájban a földalatti morajtól mindig megelőzött hullámszerű mozgással lett észlelve 
Erdély csaknem egész területén (kivéve a Hargitától Iv-re eső Ősik- és Háromszék 
