147 
megyéket s a Barczaságot, továbbá Petrozsény, Hátszeg vidékét és Erdélynek 
Máramarossal határos szélét), továbbá Bihar megyében a Sebes-Körös mentén és végre 
Bukovinában Dorna vidékén. Ezen terület nagysága körül-beliil 900 0 mértföld. 
Legerősebb volt a földrengés, illetőleg legnagyobb kárt szenvedtek a Maros és a 
két Kiiküllő közé eső terület, valamint a Marostól ENy-ra azon vidéken, mely az 
Aranyos alsó folyásával határos A kár általában nem volt nagy. 
A rengés az említett időben csak egyszer mutatkozott; azon hirt, melyet egyes 
lapok hoztak, hogy t. i. a megelőző éjjelen 12-1 óra közt észleltek volna Kolozs¬ 
vár táján morajt és Segesváron lökéseket, előadó a jelenleg rendelkezésére álló ada¬ 
tok nyomán nem tartja valószínűnek. Mint melléktüneményt felemlíti, hogy a föld¬ 
rengést megelőzőleg és tartama alatt az állatok nyugtalankodtak és a barométer hi¬ 
ganyoszlopa sülyedt. Befejezésül kiemeli, hogy a földhullámok terjedésének kivált az 
erdélyi medenczének a harmadkori sediment-képletek által borított rései és öblei 
kedveztek. 
2. Dr. Szabó J. egyetemi tanár előadta véleményét a geológiai n o m én¬ 
ei at ura nemzetközi unificatioja tárgyában, kifejtvén az elveket, melyek szerint úgy 
a réteg kőzetek, mint a kristályos kőzetek osztályozása megállapítandó volna. A réteg¬ 
kőzeteknél általában az idő s a tömeg-kőzeteknél általában az anyag tartandó szem 
előtt a nomenclatura mngállapitásánál. A stratigraphiai geológiában a legfőbb beosz¬ 
tást kor szerint indítványozza s lenne e következő négy: 1. Jelenkor, 2. Újkor, 
vagy lcánozoos idő, 3. Középkor vagy mesozoos idő, Ókor vagy paliiozoos idő. 
A második függélyes rovatot képezze a formatió, a harmadikat az emelet, a 
negyediket a rétegcsoport, mire azután az egyes rétegek a szövegben meg¬ 
említve Íratnának le. 
Szól a réteg-kőzetek sorrendjéről, a melyet főleg paliiontologiai szempontból 
a legtöbben alulról fölfelé írnak le; előadó ellenben általánosabb szempontból és kü¬ 
lönösen a petrographia és a vulkanologia érdekében azt a jelenkorból kiindulva és 
igy felülről lefelé indítványozza. Kiterjed ezután egyéb használatban levő szók 
és módszerek kritikájára, megemlítvén, hogy nem kíván ezáltal a különböző irók fö¬ 
lött pálezát törni: egyik sem lesz a másik felett lényeges előnynyel, de igen is ér¬ 
dekében áll a geológiai irodalomnak, hogy nomenclaturája, úgy mint pl. a physikáé, 
a mathesisé stb. közel egyöntetűvé tétessék, mi azonban a jövőre nézve a geologok 
kezét nem kötné meg. 
A kristályos kőzetek nomenclaturájánál megkülönböztetést tesz egy petrogra- 
phiai és egy geológiai osztályozás között s csak ezen utóbbi szellemében kívánja meg- 
állapittatni a nomenclaturát azon általánosságban, a melyben a réteg-kőzeteknél is 
indítványozva van. 
Előadása után indítványt tesz, hogy e tárgyhoz egy a magyarhoni föld¬ 
tani társulat kebeléből kiküldött bizottság is szólana, úgy hogy a dolgozat an¬ 
nak a nevében, illetőleg jóváhagyásával küldessék a nemzetközi unificationális bizott¬ 
sághoz. Ez indítványt a szakülés elfogadja, a bizottság tagjaiul pedig az i n d i t v á- 
nyozón kívül Böekh János, dr. H o f m a n n Károly, I n k e y Béla, L ó c z y 
Lajos és Kot h Lajos urak küldettek ki, kik is a megbízást örömmel elfogadták. 
3. Bern á t h József rövid indokolás kíséretében a társulathoz a követ¬ 
kező kérdést intézi: „Vájjon hajlandó volna-e a magyarhoni földtani társulat az 1881. 
évben M. m. F r a n k fúrt b a n tartandó nemzetközi balneologiai kiállítá¬ 
son részt venni és ott a hazai ásványvizeknek előfordulásáról, természetéről és 
geológiai viszonyairól lehetőleg kimerítő éVbiztos ismereteket terjeszteni?" 
11 * 
