248 
oly hamar elejtetnek, a mint felállittattak. E változások bizonyára nem 
alkalmasak arra, hogy a közép-magyarországi ó-harmadkori képződé¬ 
sek anélkül is igen bonyolódott viszonyait a távolabb állókkal kö- 
nyebben megértessék. Nagyon is világosan árulják el a talajnak in¬ 
gatag voltát, valamint egy hibáját azon módszernek, melyet Hantken 
ur e geológiai abstraktiókban követ. 
Jelen feleletemben tekintettel leszek ama változásokra s vissza- 
térendek továbbá Hébert és M unier-C h a lm a s urak euilitett 
értekezéseinek némely pontjára is, miután több nézettel nem érthetek 
egyet, miket a nevezett franczia tudósok az előttem közelebbről ismert 
budai vidék eocán és oligocan lerakodásainak tagozására és párlmza- 
mositására vonatkozólag ott kimondottak. 
Hogy e kitűzött feladatomat foganatosíthassam, kénytelen vagyok 
kissé messzebb nyúlni, s ismeretest ismételve, a közép magyarországi 
eocán-lerakodásokat egész vastagságukban áttekinteni 
* * 
1. Közép-eocán képződések (K. Mayer-uek párisi 
emelete). A magyar középhegység eocán lerakodásainak alsó 
csoportja, mely a k ö z é p - e o c a n n e k vagy a M a y e r-féle p á r i s i 
emeletnek megfelel, tudvalevőleg a hegység keleti részében, Esztergom 
vidékén és errébb délkelet felé, Buda és Nagy-Kovácsi környékén, igen 
bonyolódott, de azért itt mindenütt igen hasonló függélyes tagozást 
mutat, holott ugyanez a csoport a középhegység további délnyugati 
folytatásában, nevezetesen a Vértesben és Bakonyban, lényegesen mó¬ 
dosult s egyszerűsített viszonyokkal lép fél. 
Ez a csoport az esztergomi barnaszén-területen több helyen na¬ 
gyobb kiterjedésben bukkan a napfényre s itt a bányamunkálatok 
által is összes vastagságában többszörösen fel van tárva. Pillantsuk 
át először e vidéken való alkotását. 
Azon tagozás szerint, melyet Hantken ur itt megállapított, a 
szóban forgó csoport e vidéken tudvalevőleg a következő öt, alulról 
felfelé felsorolt alosztályra szakad. 
1) Édesvízi m é s z k ő és barnaszén-emelet. Ez ké¬ 
pezi az eocán-öszletnek legalsó, mindig közvetlenül a mesozói alap¬ 
hegységen nyugvó osztályát. Barnaszén-telepek, édesvízi mész és agya¬ 
gos rétegek váltakozatából áll; némely helyen egyes, egészen aláren¬ 
delt agyagos padokat is tartalmaz, melyek féligsósvizi jelle et visel¬ 
nek (Cyrena-padok Dorog- és Sárisápnál). Fölötte 
2) f é 1 i g s ó s v i z i rétegek következnek, melyek főleg agyag¬ 
ból és puhatestűek héjaiból állanak. Han t k e n ur e rétegeket C e r i t h i- 
