261 
mennyiségű lithothamnium is fordul elő és mindezáltal igen szembe¬ 
szökővé válik a budai nummulit-mészemeletnek és az esztergom-ba- 
konyi Tcbibatcheffi-rétegeknek palaeontologiai hasonlatossága. Ez a 
hasonlatosság egyáltalában igen nagy és azonnal világosan előtűnik, 
mihelyt faunájukat kissé általánosabb szempontból tekintjük s távo¬ 
labb területeket is vonunk be a megszemlélés körébe. Nemcsak a két 
helyt összevágó palaeontologiai főjellegekben (melyek részben az 
egész szintájra nézve jelentősek) nyilvánul, hanem abban is, hogy a 
kétféle területről ismeretes kövületek tetemes része fajilag is meg¬ 
egyezik, általában pedig kövületeinek legnagyobb része oly fajokhoz 
tartozik, melyek más helyütt is ugyanazon szintáju lerakodásokban 
előfordulnak és ezeket mint egészet jellemzik. 
A közös fajok száma valószínűleg még tetemesen szaporodnék, 
ha a mészemelet kövületei Buda vidékén nem volnának oly szilárd 
kőzetben bezárva, melyből csak ritkán sikerül biztos meghatározásra 
alkalmas példányokat szedni. 
Épen a nummulitidák faunája az, melyben az esztergom-ba- 
konyi vidék Tchikatckeffi-rétegeiben és a budavidéki nummulitmész- 
emeletben egy általános jelentőségű közös főjelleg igen világosan 
nyilvánul. Itt is, ott is látjuk, hogy az eocaure nézve oly fontos num¬ 
mulitidák csoportja, miután a középeocánben fénykorát elérte s nagy, 
hatalmas alakokat tömegesen fejlesztett volt, a rákövetkező felső-eocán 
mész-emeletben már határozottan hanyatlásnak indul. Itt ugyan numrnu- 
litok még mindig hő mennyiségben fordulnak elő, de a közép-eocán 
nagy alakjai eltűnnek s tért engednek más, kisebb alakoknak, melyek 
itt nyerik főtelepjüket; ezek Esztergom és a Bakony vidékén tuluyo- 
mólag a laeves, Buda táján a reticulatae csoportjába tartoznak. A 
már fogyófélben levő nummulitok helyébe az orbitoidok lelik főfejlő¬ 
désüket a felső-eocan ezen alsó szintájában. Mig a régiebb harmad¬ 
kori emeletekben csak alárendelten szerepelnek, az orbitoidok ebben 
a felső-eocan szintájban tömegesen és nagy alakokban jelentkeznek, 
még pedig főleg Orb. papyracaea és Orb. eppkipiurn, melyek 
úgy az esztergom-bakonybeli vidéken, mint Buda körül csak a közép- 
eocánre következő, szóban forgó mész-emeletben bámulandó menyi- 
ségben és nagy egyénekben fellépnek; ez a viszony a mediterrán 
terület terjedelmes vidékein megfelelő módon ismétlődik a stratigra- 
phiai állásra és egyéb faunára nézve összevágó rétegekben. 
Ha még az egyéb faunát is szemmel tartva, tekintetbe vészük 
az esztergom-bakonyi terület Tchihatcheffi-rétegeiuek és a budavidéki 
nummulitmész - emeletnek hasonló petrographiai főjellemét és meg¬ 
egyező stratigraphiai helyzetét: teljesen fel vagyunk jogosítva, ezt a 
Földtani Közi. KI. (vt. 19 
