2«2 
két, egymás mellett előforduló mészemeletet rniut áquivalens és csak 
a tácies szerint egymástól kissé eltérő képződményeket tekinteni. Ez 
'annál indokoltabb, miután maguk a nummulitok, melyeknek különb¬ 
ségén alapszik a két terület szóban álló tné,Személetének íaunistikai 
különbsége, oly fajokhoz tartoznak melyek más vidéken való fellé¬ 
pésük szerint is, jelesen az erdélyi éjszaknyugati határhegység terüle¬ 
tén is, egymást helyettesitő fajoknak tekintendők. 
Következők a fontosabb kövületek, melyek Buda vidékén a num- 
mulitmész-emeletben eddigien találtattak ; körülményesebb összehason¬ 
lító lajstromot említett munkámban, a buda-kováesii hegység földtani 
viszonyairól (239. lap) közöltem. Azon fájok, melyek e vidéken azóta 
felfedeztettek, a következő sorozatban csillaggal vannak jelölve. 
*-Zugiam ventricosa. Brngt. (gyümölcsök)*), Kis-Svábhegy. 
nem ritka. 
Lithothamnium, igen gyakori. 
Operculina ammonea Leyrn. gyak. 
Orbitoides papyracaea Boub. sp. i. gy. 
O. eppliipium Schl. sp. 
Nummulites intermedia d’Arch. i. gy. 
N. Fichteli Mcbti. i. gy. 
iV. striata d’Orb. var. gy. 
EchinantJius scutella Gf. 
Echinolampas subsimilis d’Arch. 
Echinocyamus sp. 
Serpulü spirulaea Lmk. igen elterjedt, de nem gyakori. 
Ostrea gigantica Sol. 
*0. Martimi d’Arch. Kis-Svábhegy. 
Spondylus Bucin Phil. 
Pecten corneus Sovv. 
P. Tborenti d’Arch V (úgy látszik, nem ritka, de tisztán ki 
nem vehető díszítménye miatt bizto¬ 
san meg nem határozható). 
* Fitnbria lamellosa Lmk. Lipót-mező (Lóczy ur által fel¬ 
fedezve). 
Mytilus affinis Sovv. 
Brachyurák, közülök egy Ranina-iaJ), mely eddig R. Aldro- 
vandii Kanz. névvel idéztetett. 
Különböző halfogak. 
Mivel a budai uummulitmész-emelet egyes padjaiban orbitoidok 
*) L>. Stur fő-bányatanácsos ur meghatározása szerint 
