2G3 
oly tömegesen előfordulnak s jelleges jelenséget képeznek, fentneve- 
zett értekezésemben alsó orbitoida-rétegek nevével is jelöltem ezen 
emeletet, megkülönböztetésül a reá települt rétegektől, melyeket szin¬ 
tén helyenként számos, de összességükben véve eltérő orbitoidok fel¬ 
lépése jellemez. A budai nummulitmeszet faunájának összessége és 
stratigraphiai helyzete alapján első sorban a szomszédos esztergomi 
terület Tchihatckeffi-rétegeivel tettem párhuzamba, a Barton-emelet 
alsó osztályának mediterrán faciesben kiképződött helyettesitőjének 
értelmeztem s a viczenczai Priabona-csoport alsó részével, vala¬ 
mint a biarritzi Port de Basques- és Vieux port-beli rétegekkel 
hasonlítottam össze. 
Buda közelebb környékén az orbitoidok a nummulitmészeme- 
letiiukben — mire H a n t k e n ur figyelmeztetett először — főleg 
a felső padokban lépnek fél tömegesen, mig a fekii felé igen háttérbe 
szorulnak s helyettük egyes padokban az említett reczés nummulitok 
felszaporodnak, melyek viszont a fedü felé mindinkább ritkulnak. Kissé 
messzebb éjszak felé, Solymárnál, még hasonlók a viszonyok, a mint 
K o c h tanár ur, tisztelt barátom által nevezett^értekezésemben közölt 
szelvényekből látható ; de az emelet orbitoidai e vidéken már inkább 
háttérbe szorulnak. Még kissé tovább, Nagy-Kovácsinál, az orbitoi¬ 
dok már teljesen hiányoznak és a mészemelet tulnyomólag a neve¬ 
zett reczés nummulitoknak bő mennyiségét carlalmazza. 
Nem rég még valamennyi kutató, köztük kiváló sorban Hant¬ 
ken ur is, a budai nummulitmész-öszletet mint szorosan egybevaló, 
földtanilag oszthatatlan egészet tekintette, melyben semmiféle, általá¬ 
nosabb jelentőségű osztályozás nem foganatosítható. Mindaddig ezt az 
emeletet csak az ő összességében hasonlították össze az esztergomi 
Tchihatcheffi-rétegekkel s legtermészetszeriibbnek látszott a fenneve¬ 
zett palaeontologiai különbségeket, melyek akkép ezen átvonuló mész- 
szintájban a két vidéken mutatkoznak, csekély facies eltéréseknek 
magyarázni. Csak ama többször említett, „A budai márga a czimii 
értekezésben lépett fel Hantken ur e tárgyra nézve egy uj nézettel, 
mely hátrányos combinátiókkal volt összekapcsolva. Hantken ur 
ugyanis ott kisérté meg először a budai nummulitmész-öszletet két 
részre osztani, külön választván budai orbitoid-mész neve alatt az 
ősziét azon rétegeit, melyek Orbitoides papyracaea-ban bővelkednek 
az alattuk fekvő részektől, melyekben a reczés nummulitok uralkod¬ 
nak; ez utóbbi rétegeket a szomszédos Nagy Kovácsi táján kifejlődött 
nummulitmészszel hasonlította össze és „Nuiumulites intermedia mész- 
emelet-“ vagy „nagy-kovácsii nummulitmész-emelet a -nek nevezte és 
19* 
