26(5 
azt akarjuk kifejezni, hogy általában nummulitok vagy orbitoidok 
vagy lithotbamniumok fordulnak benne elő/' 
De ugyanezen értekezés végén van egy mondat, mely azt mu¬ 
tatja, hogy fenebbi vélelmemben csalódtam. Ebből t. i. azt látom, 
hogy TI antken ur a nummulitmésznck ama általam ellenzett 
felosztását és párhuzamosítását még most is fenntartja és hogy ebbeli 
álláspontját bizonyos, előbb megérintett következmények ellen az ál¬ 
tal igyekszik megvédni, hogy a mogyorósi márgát Esztergom vidékén, 
mely lefelé átmegy a Tchichatchelfi-rétegekbe, s melyet ő maga mind¬ 
eddig mint az ő budai márgája legalsó részét tekintette, most egy¬ 
szerre, minden további bizonyítás nélkül, a budai orbitoidos mészszel 
egykorúnak nyilvánítja. Ez a nyilatkozat csak is uj zavarokat idézhet 
elő. De másrészt ez a kerülő sem használ, mert a mogyorósi márga, 
egész faunája és jelesen a benne uralkodó orbitoidok által, egyrészt 
az alatta fekvő Tchichatcheffi-rétegektől, másrészt a vele most párhu¬ 
zamba állított budai orbitoida-mésztől épen azokban a jellegekben kü¬ 
lönbözik, melyek a budai orbitoida-meszet megkülönböztetik a fedő¬ 
jében levő, mindjárt később tárgyalandó bryozoa-márgától, melyben 
szintén bizonyos orbitoidok lépnek fel. Ez a bryozoa-márga úgy fau¬ 
nájára, mint helyzetére nézve tökéletesen megegyezik a mogyorósi 
márgával. 
H a n t k e n ur fentárgyalt újabb nézetei a közép-magyarországi 
alsó-bartoni mészemelet felosztásáról és párhuzamosításáról okai an¬ 
nak, hogy Hébert és Munie r-C halmas urak többször idézett 
értekezéseikben a magyar felső- eocán viszonyainak tárgyalásában lé¬ 
nyeges tényleges hibát ejtenek, a mi nyilván félreértett szóbeli közle¬ 
ményekből ered. A két franczia tudós t. i. úgy Írja le a viszonyokat, 
mintha a budai orbitoidos nummulit-mészemelet a Tchichatcheffi-ré- 
tegek fölött települne, a mi eddig még sehol sem észleltetett. Ugyan 
is a Bakonyban és Esztergom vidékén előforduló Tchichatcheffi-réte- 
gek jellemzése után ők szó szerint a következőket mondják az „V. b. 
Calcaires de Bude et marnes á Clavulina Szabói, Hantken“ föliratu fe¬ 
jezeteiben (i. h. 183 lp.): 
„Au-dcssus des couches précédentes vienneut des calcaires blancs 
compactes, également pétris d’Orbitoides, et trés-développés aux envi- 
rons de Bude. Les Nummulites y sont relativement rares, mais les 
Operculines et les Lithothamnium abondent dans certains blancs. Ou 
y trouve aussi assez communément un Crustacé du genre Ranina.“ 
Hantken ur, a ^Hébert és Munier-Chalmas közleményei a ma¬ 
gyarországi óharmadkori képződésekrőlczimii értekezésének egyik 
jegyzetében (12. lapon) ama fentebbi adatot arra helyreigazítja ugyan, 
