267 
hogy az említett budai mészkő nem a Num. Tchichatcheffi-, hanem a 
Numm. intermedia-rétegeken fekszik; de ez a helyreigazítás maga 
is lényeges javításra szorul. A fentidézett franczia mondatok másodi- 
káhól és abból, hogy a szerzők a Numm. intermedia-rétegeket egész 
értekezéseikben meg nem említik, világosan látható, hogy ők is a 
„Calcaires de Bude“ név alatt nem csupán annak felső, orbitoidokban 
bővelkedő padjait, hanem az egész budai nummulitmészkő-öszletet, 
a reczés nummulitokat tartalmazó mélyebb padokkal együtt, értették. 
Ezen orbitoidos nummulit-mészemelet pedig Buda környékén is, 
ép úgy mint a Tchihatcheffi-mészemelet Esztergom vidékén, az agya¬ 
gos és márgás közép-eocán képződésekre következik, még pedig úgy, 
hogy a legközelebbi képlettagot, melyet Buda vidéken a nummulit- 
mészemelet féküjében ismerünk, azon puhány-marad vány okát. tartal¬ 
mazó, agyagos és márgás, közép-eocán rétegek képezik, melyeket 
Budakesznél felfedeztem és le is irtain ; ezek a rétegek faunájuk és 
helyzetük szerint az esztergomi striata-emelethez tartoznak, mely ott is 
a Tchibatcbeffi-rétegek fekiije. 
* 
A budai nummulitmész-emelet Buda vidékén felfelé fokozatos 
átmenetekben abba a rétegcsoportba változik át, mely a Hantken 
ur és köztem fennforgó vélemény-különbségek kiinduló pontját ké¬ 
pezi, t. i.: 
7. a budai bryozo a-m á r g a vagy felső orbitoid-szin- 
táj. Ezen rétegcsoport tulnyomólag szilárd mészmárgából áll, 
mely néhol, épen úgy mint az alatta fekvő nummulitmész-emelet egyes 
padjai, közbe keverődött apró dolomit-görgetegek vagy quarz- és 
szarukő-darabkák által, rétegenkint couglouierat- vagy brecciaszerü 
jelleget ölt. Ez a rétegcsoport Buda vidékén, hol széles elterjedésben 
és állandó) stratigraphiai helyzetben előbukkan, sok helyen repedések 
és hasadások mentében elkovasodott és kilúgozott minőségű. Vastag¬ 
sága a Szépárokban, Buda-Ujlak mellett, legalább is 30 méterre rúg; 
a csoport tehát korántsem jelentéktelen tagja az itteni óharmadkori 
rétegsorozatnak. 
Esztergom vidékén a szóban forgó emeletnek, úgy faunája tekin¬ 
tetében, mint stratigraphiai állásánál fogva is, az előbb említett mo¬ 
gyorósi glaukonitos márga felel meg, mely meglehetős bőséges és jelle¬ 
ges délbartoni faunát tartalmaz, a melyet Hant ken ur onnan meg¬ 
ismertetett. Ez a mogyorósi márga itt lassankinti átmenetben az alatta 
fekvő Tehicbatcbeffi-mészből fejlődik, egészen hasonlókép a bryozoa- 
márgának a nummulit-mészemeletkez való viselkedéséhez Buda vidékén. A 
szóban forgó emeletet bizonyára az esztergomi vidéknek még egyéb 
