276 
m. kir. földtani intézet évkönyve ugyanazon í. kötetének első érte¬ 
kezését- képezi, a melyben a buda-kovácsii hegység földtani viszonyai¬ 
ról való munkám is megjelent s hasonlókép már egy kevéssel azelőtt 
a m. tud. akadémia előtt olvasott értekezésben : „Az esztergomi burány 
rétegek és a kis-czelli tályag földtani koráról*) “, Hantke n ur — 
lényegesen nagyobb számú megegyező foraminiferáktól vezérelve — 
összefoglalta „Clavuliua Szabói rétegek'*' neve alatt s az alsó oligo- 
cánbe helyezte azon összes hatalmas, tengeri rétegsorozatot, mely az 
esztergomi vidéken a Tchihatcheffi-mész rétegek, Buda környékén pe¬ 
dig az ezekkel aquiválens nummulitmész-emelet fölött a kis-czelli tá- 
lyagig, ezt beleértve, következik. Hantk en ur ezt a rétegösszletet két 
osztályra osztotta fel; ezeknek felsőbbikét a kis-czelli tályag képezi, 
mig az alsó, főleg márgás rétegekből álló osztályt H a n t k e n ur 
tágas értelemben bryozoamárgának vagy budai márgának nevezi. A 
bryozoamárga név helyileg, Buda vidékén, bizonyos rétegekre igen 
alkalmazható ugyan, de abban a tágas értelemben s további területekre 
terjeszkedve, már sehogy se találó. 
H a n t- k e n ur az ő Clavuliua Szabói-rétegeinek ezen alsó osztá¬ 
lyához Buda vidékén a bryozoákban bővelkedő mészmárga rétegeket 
és a valóságos budai márgát, az esztergomi vidéken pedig a mogyo¬ 
rósi, szarkási és piszkei márgát és homokkövet számítja. 
A kis-czelli tályagot H a n t k e 11 ur, a foraminiferák nagy meg¬ 
egyezése úgy mint számos, általa felsorolt közös puhány-maradvány 
alapján, a haeringi rétegekkel pnrhuzamositotta ; ellenben a budai 
márgát, íennebbi tágas értelmében, a biarritzi és priabonai rétegekkel 
hasonlította össze s ezekkel egykorúnak tekintette. 
Ez utóbbi összehasonlításnál H a n t k e n ur tisztán csak 
az esztergomi vidékről indult ki ; az indokolásául felsorolt s a 
korbeli összehasonlításra fontosabb kövületek legnagyobbrészt 
a többször említett mogyorósi margókból származnak, melyek két¬ 
ségtelenül a márga összlet legmélyebb rétegeit képezik s petro- 
graphiailag és palaeontologiailag lassankénti átmenetben fejlődnek az 
alattuk fekvő Tchihatcheffi rétegekből. Ezek a mogyorósi márga- 
rétegek, s ép úgy Buda vidékén a stratigraphiailag megegyezőleg 
helyezkedett s palaeontologiailag igen hasonló bryozoamárgánk, 
*) Magy. tud. Akad. Értek, a természettud. köréből II. köt. XIII. 
sz. 1871. 
