csakugyan igen észrevehetően különböznek palaeontologiailag a hae¬ 
ringi rétegektől, ellenben szembetűnő palaeontologiai hasonlatosságot 
mutatnak a biarritzi és priabonai rétegekkel, minden bizonynyal 
ezen utóbbi rétegek helyettesitőibe belé foglalandók. De ez már nem 
áll a voltaképeni budai márga féljebb következő főtömegére nézve. 
Ez persze Esztergom vidékén — legalább az ott eddig pontosabban 
vizsgált helyiségeken — ama mélyebb mogyorósi rétegekkel összefüg¬ 
gésben nincs feltárva, de annál tanulságosabban ügyelhető a mélyebb 
és feljebb következő rétegekhez való viszonyában Buda vidékén ; ennél¬ 
fogva azt a fennforgó kérdésre ezen az utóbbi vidéken kell kiindulásul 
venni. Ha majd Hant ken ur megkiséri az alsó Clavulina Szabói 
rétegeitől ama mélyebb rétegeket, szerves maradványaikká 1 együtt, 
elkülöníteni, akkor meg kell engednie, hogy a voltaképeni budai márga 
akkép megmaradó főtömege már semmikép sem a biarritzi és pria¬ 
bonai rétegekkel, hanem, ép úgy mint a kis-czelli tályag, a haeringi 
rétegekkel áll legszorosabb palaeontologiai rokonságban. Mert a közös 
foraminiferákon kívül, melyeknek tekintetében ez a budai márga a 
haeringi rétegekhez legalább is annyira hasonlít, mint a priabonai és 
biarritzi rétegekhez — nemcsak hogy, mint már kiemeltük, majd¬ 
nem valamennyi a budai márgából ismertes puhány-faj olyannal 
megegyezik, melyek a haeringi rétegekkel egykorúnak tekintett kis- 
czelli tályagban is honosak, hanem e puhányfajok nagyrészt 
egyszersmind közvetlenül a haeringi rétegekből valókkal is azo¬ 
nosak s ezek közt több van, melyek mind a kis-czelli tá- 
lyagnak mind pedig a szóban forgó budai márgának legjel 
lemzőbb és leggyakoribb puhánymaradványaihoz tartoznak. Ellenben 
a priabonai szintájjal nem mutat a budai márga szorosabb palaeon¬ 
tologiai hasonlatosságot, mint a milyen egymásra következő időszakok 
lerakodásai közt igen természetszerűnek látszik Mert nagyobb számú 
közös foraminifera- és bryozoa -fajon kívül, melyek alacsonyfoku szer¬ 
vezésük- és nagy függélyes elterjedésüknél fogva a szóban forgó 
dologban semmit sem bizonyíthatnak, a budai márgából csak a kö¬ 
vetkező, koránt sem gyakori, tüzetesebben meghatározott kövületeket 
ismerjük, melyek a biarritzi vagy priabonai rétegekben is honosak : Pen- 
taerinus didactylus d’Orb. nyéltagjait (eddig főleg csak a 
voltaképeni budai márga alsó fekveteibeu találtatott), Bourgueti- 
erinus Thor enti d’Arch. nyéltagjait, Cidári s s u b ulari s d’Arch. 
és Cidaris pseudoserrata Cott. tüskéit, továbbá Terebra- 
tuliua tenuistriata Leym., Őst reá Bróngniarti Br. és 
Pecten Thor enti d’Arch. Ezek közül: Cidaris subularis, C. pseu¬ 
doserrata, Terebrafuliua tenuistriata és Ostrea Bronguiarti hasonló 
Földtani Közi. XI, éri. 20 
