finomabb kor-megkülönböztetésekre, milyenekről itt van szó, egyál- 
taljában nem, vagy csak igen korlátolt mértékben alkalmasak. 
Bizonyítása czéljáböl Hant ken nr Buda vidékének több kö¬ 
zelebb megnevezett pontjáról, úgy a budai márgából mint a kérdéses 
bryozoa márgából, iszapolási próbákat vett s ezeknek iszapolási mara¬ 
dékát mikroskopiailag megvizsgálta. Az iszapolásra, mint Hantken ur 
bevezető megjegyzéseiből látható, főleg csak földes márga-részletek 
vétettek, milyenek a keményebb márga-rétegek közt gyakran találha¬ 
tók, mig a keményebb márgák az iszapolás eljárására áltáljában ke¬ 
vésbé vagy nem is alkalmasak. Ezen vizsgálások eredményeit szerző 
ur azután egy, foraminifera- és bryozoa-meghatározások hosszú sorát 
tartalmazó, táblázatos kimutatásban állította össze az egyes rétegek s 
helyiségek szerint, mely kimutatásban különben, mellékesen mondva, 
a felsorolt kövületeknek minden esetre igen fontos mennyiségi elő- 
íordulása semmikép sincs kitüntetve. A táblázatos kimutatásban, ö sze- 
hasonlitás miatt, egyszersmind a felsorolt fajoknak a kis czelli agyagban 
és a priabonai bryozoamárgában való előfordulása is ki van jelölve. 
Hant ken ur következteti, hogy ,,ezen táblázatos kimutatásból szem- 
betünőleg kiviláglik a budai márga és az u. n. bryozoa rétegek fau¬ 
nájuk főjellegének teljes megegyezése és minthogy a rétegek együvé 
tartozása az összes fauna főjellegének megegyezése által határoztálik 
meg, a kérdéses rétegcsoportok együvé tartozását kétségen kívülinek 
el kell ismernünk .“ 
Hantken ur már meg fog bocsátani, ha ebben a következte¬ 
tésében puszta szavaknál egyebet nem láthatok. 
A nevezett táblázatos kimutatás csaknem teljesen mellőzi azon 
makroskopiai állatmaradványok sorait, melyek egyrészt a bryozoa 
rétegekből, másrészt a budai márgából már ismeretesek voltak; ezekből 
csakugyan a földesebb márga rétegeknek Hantken ur vizsgálta isza¬ 
polási maradékaiban alig mutatkoznak nyomok, de mind a mellett 
már csak még is némi hozzászólásra tarthatnak igényt, ha a kérdéses 
rétegek „összes faunájának fŐjellegé a -ről beszélünk, sőt nézetünk sze¬ 
rint első sorban fontosak ott, hol ezen rétegek földtani egybefoglalása 
vagy külön választása körül forog a kérdés. Minthogy továbbá abban 
a táblázatos kimutatásban a leggyakoribb szerves maradványok ép 
olyképen szerepelnek, mint azok, melyekből csak nyomok találtattak 
a vizsgált iszapolási maradékokban: a nevezett kimutatás sőt még 
a Hantken úrtól faunistikailag megegyezőnek nyilvánított, kérdéses 
rétegek mikrofaunajának képét sem ábrázolhatja, mit voltaképen 
czélba vesz vagy áltáljában csak czélba vehetne. 
Ezek a körülmények már magukban elégségesek, hogy H a n t- 
20 * 
