280 
k e n ur fentebbi következtetéseinek teljes tarthatatlanságát világosan 
kimutassák. De ha a megvizsgált iszapolási maradékok még sokkal 
teljesebb összeegyezést adnának, mint a minő a közölt táblázatos 
jegyzék szerint tényleg létezik, mi következnék ebből a szóban levő 
kérdésre nézve'? Semmi egyéb, mint az, hogy lehetetlen a bryozoa- 
margát a budai márgától csak a lágyabb margarészekből kiszedett isza¬ 
polási próbák maradékai szerint földtanilag megkülönböztetni. Ez a kö¬ 
vetkezmény pedig semmikép sem meglepő. A két kérdéses rétegcsoport, 
stratigraphiai, petrographiai és palaeontologiai viszonyaiknál fogva, két¬ 
ségkívül két közvetlenül egymásra következett időszaknak tengeri 
lerakodásait képviselik : ennélfogva egészen természetszerűnek látszik, 
hogy ezen lerakodások között nagyobb számú közös fajok, főleg hosz- 
szuéletü fajok által, szoros palaeontologiai kapcsolat létezzék. Ezen 
rétegek iszapolási maradéka pedig nagyobbrészt igen alacsony szerve¬ 
zeti fokú állatok maradványaiból, tulnyomólag nagyobb számú, pa¬ 
rányi foraminifera-fajokból és bryozoákből áll, tehát oly állatosztá¬ 
lyokból, melyek, amint lentebb már hangoztattuk, fajaik átalános 
hosszuéletüségénél fogva, tudvalevőleg csak igen kevéssé vagy épen 
nem is alkalmasak tüzetesebb geológiai szintájozásra ; a mi pedig 
az ama iszapolási maradékokban talált kisszámú egyéb maradványo¬ 
kat, u. m : crinoidőa-nyéltagokat, asterias-táblácskákat, echiuida-tiis- 
kéket, néhány kis brachiopodát, ostrakodákat és kagylótöredékeket 
illeti, ezek a szóban forgó rétegek földtani összefoglalásának vagy 
különválasztásának kérdésére nézve tökéletesen nyomatéktalanok. 
De vizsgáljuk meg az említett táblázatos jegyzéket még tüze¬ 
tesebben. 
A budavidéki rnárgák iszapolási próbái, melyek abban szerves 
maradékaik szerint vannak idézve, 11 külün-kiilön rovatba sorozott 
leihelyről valók. 
Ezek közül a zugligeti és az ürömi lelőhelyekről való iszapolási 
próbák uem jöhetnek tekintetbe, mivel ezekre nézve sem az idézett 
szerves maradványokból, sem az előjövetel ükről közölt adatokból nem 
lehet megítélni, vájjon az illető márga-rétegek, melyekből az iszapo¬ 
lási anyag vétetett, a budai márgákoz, vagy a bryozoa-márgához, sőt 
- az első helyre vonatkozólag — nem talán a nummulit-mészeme- 
lethez tartoznak : egyébiránt a tárgyalás eredményére nincs is semmi 
befolyásuk. 
A többi 9 helyiség közül kettő, u. m. a szépároki és a buda¬ 
keszi, a bryozoa-márga emeletébe valók, még pedig az első épen az 
emelet legfelső rétegei közé tartozik. A többi 7 lelőhely iszappróbái 
a budai márgából származnak, még pedig 6 annak alsó részeiből, 
