282 
említett idegenszerü behelyezkedéseitől egyelőre eltekintünk : ama táb¬ 
lázat megtekintésénél azonnal feltűnik, hogy már a budai raárga alsó 
részéből vett iszapolási anyagban a nummulitfajok vagy egészen hi¬ 
ányzanak, vagy csak ritka egyes fajok idéztetnek belőlük. íme már 
ebben is kiviláglik, miként a nummulitidák a budai niárgában eltü¬ 
nedeznek, a mit az egyéb eddigi bevágó vizsgálások is tüzetesebben 
bizonyitnak,feltéve, hogy épen a budai márgának ama idegenszerü, most 
mindjárt tárgyalandó behelyezkedéseit kiveszszük. 
A bryozoamárga felett nagyobb mennyiségű nummulitidák — 
a mint Hantken ur további fejtegetéseiből is látható — csak az 
imént említett idegenszerü behelyezkedésekben, itt pedig lithothamniu- 
mokkal és bryozoákkal vegyülve fordulnak elő. Hantken ur ezen 
alárendelt behelyezkedésekben véli főtámaszát találni azon nézetére, 
mely szerint a mélyebben fekvő bryozoarétegeket a budai márgával 
egy egészszé összefoglalja és ezen rétegcsoportot ugyanazon földtani 
szintájba, az alsó oligocánbe, helyezi, melybe a budai márga, a 
bryozoarétegek kizárásával, és a kis-czelli tályag fauuájuknál és stra- 
iigraphiai helyzetüknél fogva kétségkívül tartoznak. Ezen idegenszerü 
behelyezkedések mindenesetre igen nevezetesek és kissé közelebbi meg¬ 
tekintést érdemelnek; azonban Hantken ur fentebbi következteté¬ 
seire semmikép sem vezetnek. 
Ezen behelyezkedések igen feltűnő és határozott módon külön¬ 
böznek az őket körülfogó budai márga főtömegétől Ezt az utóbbit 
foraminferái (bőséges globigerinákkal) s ép úgy egyéb faunája és 
kőzetminősége is egyaránt csendes mélytengerben képződött lerakod- 
mánynak bélyegzik. Benne a legvékonyabb héjú eonchyliák, u. m 
Pecten B vonni, P. sémi r a diát u s, P. unguiculus stb. egész 
példányokban, héjuk legfinomabb faragványaival, héjastól vagy lenyo¬ 
matban meg vannak tartva ; ezen képződmény faunája szerint, legben¬ 
sőbben csatlakozik a reá következő kis-czelli tályaghoz, mely kiváló- 
lag mélytengeri lerakodás. Ellenben ama behelyezkedések, leg¬ 
gyakoribb és legfeltűnőbb szerves maradékaik szerint, sekély part- 
képződmények jellemét viselik, minthogy lithothamniumokat, bryo- 
zoákat , orbitoidokat, nummuliteket nagy mennyiséggel s itt-ott 
vastaghéju conchiferáknak többé-kevésbé töredékes maradékait 
tartalmazzák. Egyszersmind ezen makroskopos szerves maradékok 
uralkodólag többé-kevésbé koptatott és gyakran többé-kevésbé 
töredékes állapotban vannak, a milyen a hullámok által való ide-oda 
mozgatástól vagy talán messzebb helyekről való szállítástól is ered¬ 
het. A szóban forgó idegenszerü behelyezkedések, makroskopos szer¬ 
ves maradványai által, nemcsak a facies szerint, de egyébként is a 
