283 
mélyebben fekvő eocánr legekre emlékeztetnek, mivel gyakori mun - 
nmlitidáin kivül, a bennük itt-ott található nagyobb conchifera- é.s 
echinoderma-maradványok oly fajokhoz tartoznak, melyeknek főtelepe 
a bryozoamárga vagy a numniulit-mészkő. 
A szóban levő bekelyezkedések a budai margóban Buda vidé¬ 
kén nagyobb elterjedéssel látszanak bírni; azonban összesen véve is 
csak mint szórványos és alárendelt közfekvetek mutatkoznak az egész 
budai márgaöszletben. Első nyomaikat itt egy ponton, a Sas- és Kis- 
Gellérthegy közti árokban ügyeltem volt meg és le is irtani. A budai 
márga alsó részébe betelepült, csak egy pár lábnyi vastag pad volt 
az, számos lithotkamniumgumóval, minők nummulitmeszitnkben igen 
gyaj<ran előfordulnak, bryozoa-törzsöeskékkel, melyek a bryozoaréte- 
gekben oly tömegesen fellépőkhöz hasonlítottak, továbbá N u m m u- 
1 i t e s B u d e n s i s-s z e 1 és egynéhány más, a budai márgábau 
különbben idegen, de részint a bryózonrétegekben, részint a vidékbeli 
nummulitmészben gyakran előforduló kövületnek egyes példányaival 
(Pecten T h o r e n t i, E c h i n o 1 a m pás s u b s i m i 1 i s). 
Ezen megfigyelés akkor még egészen magányosan állott és tekintetbe 
véve mindezen idegenszerü kövületeknek koptatott minőségét, legkö¬ 
zelebb fekvő magyarázatul nekem az kínálkozott, hogy mindezen kö¬ 
vületeket itt mint másodlagos fekhelyen lévőket, azaz részint a 
bryozoarétegekből , részint a numniulitmészből behordtakat tekintsem 
Ez a magyarázat talán nem helyes ; de mindenesetre ’ attól mentiét 
meg, hogy ezt a kis faunát a budai márgában kétségkívül honossal 
összevessem és azon veszedelem ellen óvott, hogy a budai márgának 
a mélyebb rétegosztálylyal való egybefoglalása által nagyobb tévedést 
ejtsek a régibb harmadkori képződményeink földtani osztályozásában. 
Az imént említett pad talán, a mint H a n t k e n ur gyanítja, 
folytatása egy hasonnemü, lithothamuiuni- és nummulit-tartalmu és 
szintén egy pár láb vastag mészmárga-padnak, melyet H a n t k e n 
ur később távolabb helyen, Buda-Ujlaknál, a Szépárok területén, több 
ponton talált fel és innen megismertetett. Ez a pad a most említett 
vidéken nagyobb elterjedésben követhető; mindenesetre szintén a bu¬ 
dai márga mélyebb részéhez tartozik. A Szépárok „Zöldárok" nevű 
oldalágának torkolatához közel, honnan H a n t k e n ur rövid réteg- 
szelvényt közölt, ezen lithothamnium-padnak helyzete a bryozoa-már- 
gálioz jól fel van tárva; a lithothamniumos pad egészen közel a jel¬ 
leges bryozoa-márgához, alig 4—5 méterrel fölötte, a budai márga 
alsó részébe közbeiktatva fekszik. 
A budai és bryozoa-márgák összefoglalásának kérdésében ama 
lithothamnium-padnál, mely még jóformán a két képződmény átmeneti 
