övében fekszik, sokkal fontosabbnak tekinti Ha n t k e n ur azon ha- 
sonnemü közfekveteket, melyeket ö' más helyen, t, i. a kis Svábhegy 
keleti oldalán (a Balassy-féle szőlő melletti mélyúton) a _budai márga 
magasabb szintájában is felfedezett. 0 ezeket iszapolási próbák utján 
‘nagy mértékben és a legbehatóbban vizsgálta, miről az említett táblá¬ 
zatban látható foraminifera- és bryozoa-meghatározások hosszú sora 
tanúskodik. Ezek az előjövetelek itt lithothamniumokban, bryozoák- 
ban, orbitoidokban, nummulitokban és még más apró foraminiíerákban 
bővelkedő, csak egy pár hiivelyknyi vastag közfekveteket képeznek a 
budai márga felső részében; ebben az utóbbiban ezen a ponton sem 
találni nummulitidákat, mig benne a budai márgának és kis-czelli tá- 
lyagnak legközönségesebb és legjellemzőbb kagylóiból egynémelyek 
u. m. P e c t e n B r o mii, P e c t e n u ngui e u 1 u s egyes helyeken 
meglehetős mennyiségben gyűjthetők. 
A kérdéses idegenszeríí behelyezkedések itt különösen a Hant¬ 
ken ur által felsorolt különböző orbitoid-fajok nagy bősége által tűn¬ 
nek ki ; köztük 0 r b i t o i d e s papyraeea is nagyobb egyének¬ 
ben fordul elő, minők nálunk főleg az alsó-bartoui mészemeletben 
bőséges mennyiségben éltei jedvé-. A vkPkbeli bryozoamárga legkö¬ 
zönségesebb orbitoid-fajai, Orbitoides Pria bonén sis és 0. 
var i e e os tata, itt, úgy latszik, nem fordulnak elő; én legalább 
nem találhat! m ezen alakokat az azon rétegekből nyert iszapolási 
maradékban, és maga Hantken ur is az innen való, ezen nevek 
alatt idézett alak"knak meghatározását (1. Budai márga 183. lp) 
később (1. A. Clavulina Szabói rétegek foraminiferai. M. k. földr. int. 
érk. IV. köt. 1875. 73. Ip) ismét vissza vonta s az első fajt. Orb. 
stelleta-hoz d’Areh. a másikat Orb. t eu u i e o s t a ta-hoz Gíirnb- 
sorozta. A leggyakoribb nummnlitok a közönséges N u m m. striata 
d’Orb. var.-hoz tartoznak; ritkább a Numiu. Búdén sis. A szóban 
forgó közfekvetek foraminifera-faunája Hantken ár jegyzéke szerint 
keveréke a budai márga és kis-ezelli tályag foraminiferáinak a vi¬ 
dékünkben barton rétegek nummulitidáival. A Pecten Thorenti 
nehány töredékeit is találta Hant ken ur ezekben a behelyezke- 
désekben. 
Habár ebben Hantk en urnák egy állításával ellentétben va¬ 
gyok, saját szemlátás után csak azt mondhatom, hogy ezen a helyen 
is, ép úgy mint a fentebb tárgyaltakon, a szóban forgó idegenszeríí 
behelyezkedések makroskopos zárványain általában a nagyon kopta¬ 
tott és gyakran töredékes megtartási állapot tűnik lel és hogy ebben 
a tekintetben feltűnő ellentétet képeznek a körülzáró budai márga kövüle¬ 
teihez. Evvel nem azt akarom állítani, hogy ezen szerves maradványok 
