285 
az idegenszerű behelyezkedésekbe régibb lerakodásokból bemosattak s 
hogy nem származnak a körülzáró tömeggel egykorú állatoktól; inkább 
úgy tetszik nekem, hogy ez a körülmény arra mutat, miszerint ama szerves 
lények nem olt helyben éltek, hanem hogy maradékaik távolabbi pon¬ 
tokról kordattak oda. Ez legalább igen valószínűnek látszik az utóbb 
megbeszélt, tiszta mélytengeri lerakodások közé helyezkedett, nagyon 
vékony, idegen behelyezkedésekre nézve, mivel épen ama makrosko- 
pos szerves zárványok azok, melyek úgy ezeknek, mint általában a 
budai márga idegenszerű behelyezkedéseinek a sekély partvidékek le 
rakod Hiányainak jellegét adják. 
Ha a budai márga idegen lerakodásainak réggibb faunabeli 
alakjai valósággal eredetiek, ha tehát oly szerves lényektől származ¬ 
nak, melyek abban a tengerben, melyben a budai márga lerakodott, 
ennek képződése idején éltek, a mit most én is inkább valószínűnek, 
de semmikép sem véglegesen eldöntöttnek tekintek : azért még koránt¬ 
sem nyújtanak bizonyítékot Hantken ur következtetései mellett. Az 
illető behelyezkedések ebben az esetben egy igen érdekes és egészen 
hasonló módon magyarázandó ellenesetét képezik a Barran d-féle is¬ 
meretes coloniáknak, a csehországi silurban, hol a középső silur- 
lerakodásokban más vidékek (Angolország, Skandinávia) felső-silur- 
kori kövületeinek coloniái be vannak települve. 
A harmadkori képződéseknek egy nagy tekintélyű búvára K. 
Maye r ur igen helyesen jegyzi meg Einsiedeln párisi emeletének 
őslényeiről irt értekezésében*) : „Dass bei Pest dér Bryozoenmergel 
mehrmals wiederkebrt und so allmáblig in den Ofner Mergel ilber- 
geht, betraebtet Hr. v. Hautken mit Unrecht als cinen Beweis für 
das ligurische Altér jenes im Allgemeinen; ich liudc vielmebr in 
dicsér Thatsache nur ein iuteressantes Analógon zum Hinaufreicben dér 
bartoniseben Fauna in’s Ligurian von Ludes und Argenteuil bei Paris, 
wie es Herr E abre im Bulletin de la Société géologique de Francé, 
1868, uns gezeigt haté' 
Bármilyen legyen annak a ténynek pontosabb magyarázata, annyi 
bizonyos, hogy ezen idegenszerö bebelyezkedéseket szerves tartalmuk¬ 
kal külön kell tartani a körülzáró budai márga tömegétől, hogy az 
előbbeniek régiebb faunabeli alakjaik által, még ha ezek eredetiek 
volnának is, nem képesek az egész budai márgaöszlet palaeontologiai 
jellemét lényegesen módosítani, és végre, hogy éjjen nem szolgáltat¬ 
nak bizonyítékot Hantken ur azon véleményére, mely szerint a 
bryozoa márga az ő valósággal telső-eocan faunájával, egy és ugyan- 
*) Beitrage zűr. geol. Karte ti. Sclnveiz 14. Lief. 1877. pg lo. 
