288 
hogy a budai bryozoamárgával kétségtelenül egykorú mogyorósi már- 
gábau a budai márga és kis-czelli tályag legjellemzőbb és legközönsé¬ 
gesebb puhány-íajainak egyike vagy másika is előfordul, mint neve- 
. zetesen P e c t e n Bronni May. és P h o 1 a d o m y a s u b a 1 p i n a 
Gümb. x ) Hogy ezen előfordulások értékét a fennforgó kérdésre nézve 
megbírálhassuk, szükséges figyelembe vennünk: 1. hogy az a két faj a 
nevezett mogyorósi márgában eddig tényleg csak nehány kevés pél¬ 
dányban találtatott, 2. hogy ezek itt igen bőséges és jelleges délbar- 
toni kövület társaságában fordulnak elő, mint Hautken urnák egyik 
előbbi munkájában 2 ) közölt kövület-lajstromából, valamint a m. kir. 
föleit, intézet gyűjteményeiben meglevő kövületekből látha'ó; ezek ál¬ 
tal pedig a budai bryozoamárga szintáját a budai márgával és kis-czelli 
tályaggal szemben jellemző puhánymaradványok lajstroma jóval szá¬ 
mosabb fajra felszaporodik, mint a mennyit az a lajstrom a budai vi¬ 
déken eddig tett leletek szerint felmutat, minthogy a kérdéses bryozoa- 
rétegek puhány-faunillája e vidéken fajokban általában csak igen 
szegény. 
Ép oly kevéssé nyomatékosan szól a bryozoa- és budai márga 
egybeolvadása mellett azon további bizonyíték is, melyet H a n t- 
k e n ur erre nézve a legújabb, nevezett értekezésében felhoz, 
említvén , hogy P á v a y fennidézett munkája szerint, a már 
nevezett Schizaster Lorioli-n és C i d a r i s subu- 
1 a r i s és C i d. p seudoserrata tüskéin kívül, még követ¬ 
kező echinidafajok a bryozoamárgában és a budai márgában vagy 
kis-czelli tálvagban közösen lépnek fel, u m. Per iasterSzéch e- 
n y i i Páv., T o x o b r y s s u s H a y n a 1 d i Páv., Brissopsis 
(D e a k i aj rotundata Páv. sp., Briss. (Deakia) ovata Páv. 
sp., Macropneustes Hantkeni Páv. (Mogyorós) 3 ). Ha, mint 
mindezek után látszik, lián tken ur bizonyításánál pusztán csak 
közös species-nevekkel megelégszik, Pávaynak ugyanazon munká¬ 
jából ép annyi echinida-fajt sorolhatok fel, melyeket a bryozoamár- 
‘)Ha n t k en ur azonkívül még T e r e b r u t u 1 i n a t e n u i s t r i a t a-t Leym. 
és N a u t i 1 u s 1 i n g u 1 a t u s-t Buch is említi afféle előfordulások gyanánt; azon¬ 
ban ez a két faj a fennforgó kérdésre nézve közömbös, miután tudvalevő, hogy 
mindakettő másutt is úgy az eocánben, mint az alsó oligocánben is honos. 
a ) Esztergomi barnaszénterület. Magy. királyi földtani, int. évk. I. köt. 
102. lap. 
s ) H a n t k e n ur azonkívül még Echinocyamus Dacicus-t Páv. 
is idézi mint közös alakot, melyet azonban Pávay nem a budai bryozoamár- 
gából, hanem Kolozsvár vidékének evvel egykorú rétegeiből említ. 
