egymástól elkülöníteni, igen világosan bizonyítják a további combina- 
tiók, melyeket Hantken ur e tárgyhoz kapcsol. 
Ha Hant ken ur e tekintetben ,,A budai márga“ czimű érte¬ 
kezésének további folyamában legközelebb azt mondja, hogy az ő 
budai márgája és a kis-czelli tályag a képződési körülményeikre 
nézve körülbelül úgy viszonylanak egymáshoz, mint a leitha-mész a 
badeni tályaghoz, ez ebben a határolásban véve helytelen. Mert épen 
csak az ő budai márgájának egy része, t. i. csak a bryozoarétegek 
(éles határok természetesen nem léteznek) és a voltaképeni budai már- 
gának tárgyalt, alárendelt idegenszerű behelyezkedései bírnak oly 
többé-kevésbé sekély tenger lerakodásának jellegével, mint a leitha- 
mész. Ellenben a voltaképeni budai márga főtömege Buda vidéken, 
nagyjában tekintve, faunája és kőzettani alkotása folytán ép oly ha¬ 
tározott mélytengeri képződés, mint a kis-czelli vagy a badeni 
tályag. 
Még sokkal nyomatékosabban tűnik ki a bryozoa- és budai márga 
földtani elválasztásának szükségessége, ha a tovább következő érve¬ 
léseket tekintjük, melyekben Hant ken ur részletes párhuzamosítást 
tesz a viczenczai Priabona-rétegek tagozásával s e rétegek, valamint 
vidékiinkbeli helyettesitőinek földtani koráról nyilatkozik. 
A mi legelőször a priabonai rétegekkel ott megkísért párhuza¬ 
mosítást illeti, erre nézve ellenvetéseimet már megtettem s tehát itt 
arra visszatérni nem szükséges. Csak szabadjon ismételve hangsúlyoz¬ 
nom azt, hogy ha H an tke n ur az i. helyen a Priabona-csoport legfelső 
tagját, az oltani bryozoamárgát az ő budai márgájával egykorúnak 
nyilvánítja, ez az egykoruság épen csak a mi budai bryozoamárgánkat 
és ennek Esztergom vidékén, Mogyorósnál, biztosan megfelelő aequiva- 
lensét illetheti meg. Ellenben a voltaképeni budai márga feljebb kö¬ 
vetkező tőtömege már — mint említettük — faunája és strati- 
graphiai viszonyai alapján a következő földtani szintájba, az alsó oli- 
gocan- vagy ligurienbe való, melyhez a kis-czelli tályag, a haeringi 
rétegek s a t. s a t., tartoznak, a priabonai csoport és helyettesitői 
minálunk és egyéb vidékeken pedig nem 
Ha Hantken ur azután folytatólag és a későbbi munká¬ 
lataiban a Priabona-csoportnak budavidéki valóságos helyette¬ 
sitőit, nevezetesen az itteni orbitoidos nummulitmész-emeletet 
s a bryozoamárgát, s tehát magát a Priabouacsoportot is, az 
alsó oligocánba helyezi, és a Barton-emeletnél fiatalabbnak tekinti: 
azért a felelősség csak rajta vau. Nyomatékos bizonyítékokat nem 
hozott fel Hantke n ure nézetének indokolására. Ebbéli képlet meghatá¬ 
rozása csakis következetes folytatása ugyan annak az eljárásnak, melyet 
