296 
terület által elválasztva következik a Káráncs Trachyttömzse és a vele 
szomszédos salgó-tarjáni, losonczi, várgedei nagyszerű Basalt-teriilet. 
Az egész hegyes-dombos vidék, mely Vácz között és a tarjám 
völgy közt terül el, „Cserhátinak neveztetik. *) Eruptív-kőzetekből álló 
vonulatunk ezen hegységnek mintegy tengelyét képezi. Vácztöl, helye¬ 
sebben a „Csörögd'-májőrtől egészen Szúpatakig a széles „Cserhát** 
hegységnek mindig középvonalában találjuk az eruptív-kőzeteket; ezek 
képezik a vonulatban annak közepe táján a legnagyobb emelkedése¬ 
ket, pl. a Szanda-hegy 1734 bécsi láb, a Tepkei-hegy 1794 láb, 
Kopasz-hegy csúcsa 1200 láb stb. Ezen legmagasabb emelkedéseken 
túl három ágra oszlik a vonulat, melyeknek csak legkisebbike tartja 
meg az egész hegység általános ÉK-i csapását: ez azon ág, mely az 
elágazástól, tehát k. b. a Tepkei-hegytől egészen Szúpatak községéig 
terjed és az 1332 lábnyi magas Meszestetőben végződik. Ezen a tér¬ 
képen „Meszestetőuek“ nevezett emelkedés képezi egyszersmind a „Cser- 
hát“ egész eruptiv-kőzetekből álló vonulatának végét is. Sokkal hatal¬ 
masabb ennél vonulatunk középső ÉÉNy-ti és harmadik vagyis Ny-i 
ága ; amaz a Tepkei-hegy környékéről ÉENy-i irányban húzódik fel 
az Ipoly völgyéig Ludány községéig, hol vékony hegyben végződik, 
emez pedig szintén a Tepkei-hegy környékéről indul ki s Ny-i irány¬ 
ban tart — Herecsény község határának északi szélét érintve — egé¬ 
szen Mohomig. 
A Cserhátnak ezen leirt középrésze száznál több eruptiv-kőzet- 
feltörésből áll, melyek magasságra, kiterjedésre és alakra nézve a legkü¬ 
lönbözőbb kúpokat, gerinczeket és plateaukat alkotják. Az őket kör¬ 
nyező kőzetek mind a harmadkori képletek sorából valók s közülök 
legkiválóbban van képviselve az u. n. Anomya-homok ; ezután a medi¬ 
terrán, cerithium és congeria emeletnek kőzetei; a negyedkori kőzetek 
közül pedig elterjedtebb a Lösz, mely igen sok esetben takarja a har¬ 
madkori képleteket és igy közvetlenül határos az eruptív-kőzetekkel. 
Végre megemlítendő a Nyirok, mety sok esetben vastag takaróként 
fedi a kőzeteket. 
Ezen egész nagy vonulatnak mostanig csak DNy-i kis részét 
ismerem, mely néhány szétszórt kúpból és gerinczből áll Szilágy és 
Tőt-Györk vidékén, vagyis rövidebben a „Galga-völgy“ vagy „Galga 
árok“ mindkét parti részén. Ide értem a G alga-patak jobb partján a 
Csörög—Kis-I’jfalu - Szilágyi csoportot és a bal parton a tót-györki és 
ettől É-ra a püspök—hatvan—acsai csoportot. Miként ebből kitetszik, az 
általam bejárt terület még egészen Pestmegye határába esik. 
*) L. limitál vv János: A magyar birodalom természeti viszonyainak leírása. 
1863. I. köt. 313. 1. 
