297 
Három Ízben látogattam meg ezen vidéket: 
1877-ben egy alkalommal a „Csörög"-nek nevezett hegyre (Vácz- 
tól DK-re), máskor pedig a Tót-Györktől K-re az n. n. Ecskendi erdő¬ 
ben fekvő kőbányába volt szerencsém dr. Szabó József egyetemi tanár 
urat elkísérhetni. 1879-ben Szontágh Tamás barátommal, 1880-ban 
pedig csak magam tettem kirándulásokat Tót-Györkre és környékére. 
Nem mulaszthatom el dr. Szabó József egyetemi tanár urnák, 
azon szívességiért, melylyel az általa rendezett kirándulásokkor -— 
1877-ben — gyűjtött gazdag anyagot, nemkülönben néhány, még a 
régibb időkből származó, szintén általa gyűjtött kőzetpéldányt nekem 
tanulmányozás végett átengedte, továbbá azon rám buzditólag ható foly¬ 
tonos érdeklődéséért, melylyel tanulmányaimat kisérte, e helyen is 
hálás köszönetemet kifejezni. 
Szabadjon e helyen még özv. Sándor Zsigmondné úrnőnek és 
Földváry László nagybirtokos urnák Tót-Györkön meleg köszönetemet 
kifejezni azon szives támogatásukért, melyekkel kitűzött czélom elérését 
tetemesen könyitették. 
Az egy gyüjteménynyé öszeolvasztott — különböző kirándulások 
alkalmával gyűjtött — anyag az egyetemi ásványtani intézetben 9 
hókban van elhelyezve és ez képezi a helyszínén tett jegyzéseken kívül 
alapját a következő leírásnak. Megjegyzem e helyen, hogy ez alka¬ 
lommal kizárólag csak az eruptív-kőzetek petrographiai tanulmányozá¬ 
sára kívántam figyelmemet fordítani. 
Végre mi a leírás sorrendjét illeti, előrebocsátom a Galga-völgy 
jobbpartján található kőzeteket, t. i. a Csörög—Kis-Ujfalu—Szilágy 
csoportbelieket, ezek után következtetem" a Galga-völgy balpartján a 
Tót-Györk vidékieket és végre jönnek a Püspök-Hatvan—Ácsa csoport¬ 
ból valók. 
A. A Galga-völgy jobbparti csoportja. 
lile tartoznak a csörög- és várhegyi, továbbá a szilágyi én csegehcgyi előjövetek 
1. A Cső röghegy kőzete. 
A Csöröghegy egy Vácztól DK-re eső, Ny-ról keletre húzódó 
4 — 5 kilométer hoszu, a síkságból kiemelkedő alacsony gerincz. Meg¬ 
jegyzem itt, hogy ezen gerincz a térképen két névvel van jelölve, a 
gerincz nyugoti, tehát Vácz felé eső része „Csörögd, keleti része 
pedig „Őrhegy" nevet visel. Ezen különböző elnevezés azon csekély 
nyeregalakn mélyedésnek köszöni eredetét, melyben a gerincz közepe 
táján a Rátótnál jövő kocsiút átmegy Dukára; geológiai szempontból 
azonban határozottan azt kell állítanunk, hogy ezen egész gerincz 
