298 
csak egy emelkedés. A hegynek zömét az ezen környéken oly gya¬ 
kori Anomyarhomok képezi, ha azonban felértünk a gerincz élére, 
egy 3—4° széles hasadékot találunk az Anomya-homokban, mely¬ 
ben a sötétszinit eruptiv-kőzet tódult fel. A gerinczen végigmenve min¬ 
denütt ugyanazon viszonyt találjuk, t. i. a hegygerincz élét képezi az 
eruptiv-kozet, lejtőit az Anomya-homok. 
Maga a kőzet több kőbánya által igen jól van feltárva a gerincz 
több pontján s mindezen helyeken látni, hogy a kőzet durván oszlo¬ 
pos elválásu és különösen a felület felé, béjjasan málló tüskök¬ 
ből áll. 
Yalameuyi csörög- és őrhegyi bányának anyaga egyforma, igen 
ép, elég szívós, kékes-fekete szinii, basaltos s általában fénytelen kiné¬ 
zésű ; csak egy bizonyos tájon, a rátót-dukai úttól Ny-ra észleltem 
gyenge üvegfényt, mely már előre gyanittatja, lmgy a kőzet e helyen 
üveges alapanyagban bővelkedő. Szabad szemmel egyes fényes és viz- 
tiszta füldpátlemezen kívül más elegyrészt alig lehet megkülönböztetni. 
Mint nem lényeges és csak utólagosan képződött ásványt említem meg 
a gombostűfej-nagyságú calcitmandolákat, melyek különösen a gerincz 
Ny-i végén, az ott nyitott uradalmi bányában fordulnak elő s ugyan¬ 
csak itt találjuk a kőzetben ritkásan elhintve egy egészen borsónagy- 
ságu amorpli ásvány gömbjeit is, melyek a helyszínén az idomitás 
alatt f'ris törési lapon fényesek s gyönyörű szép smaragdzöld-szinüek, de 
már 24 óra múlva vízveszteség által átlátszatlanokká és fénytelen 
feketékké lesznek, mely tulajdonságnál fogva én ezen ásványt már 
előleges vizsgálat után „Nigrescit“-nek tartottam. *) 
A kőzet tömöttsége Koeh Antal ur szerint **) a bydrostatikai 
mérleggel meghatározva 2 - 678. 
Én ezen kőzetnek tömöttségét picnometerrel határoztam meg 
újra s 2-747 -uek találtam; ezen szám a Klein-féle első bánya kőze¬ 
tére vonatkozik. 
Ugyanezen kőzet durva pora zárt üvegcsőben elegendő menyi- 
ségfi vizet ad, mely azonban nem savas; ezen a hygroscoposnál 
nagyobb víztartalom valami hydrosilikát jelenlétére íigyelmeztet ben¬ 
nünket. A lángkisérletben a sűrű fekete része, tehát a kőzet makroskopos 
alapja elég nagy olvadást mutat, 3—4 (Szabó); némely darab gömbbé is 
olvad, de alkali tartalma csekély: nátrium 2, gypszszel 3—4, kálium 0, 
gypszszel 1—2; ezekből valami alkaliszegény calciumföldpátra lehet 
következtetést vonni, annál is inkább, mivel megtörtént, hogy a meg- 
*) Lásd dr. Szabó József: Ásványtan 3-ik kiadás. 1875. p. 328. 
**) Kocli Antal: A magyarhoni bazaltok tömöttsége. Pest, 1865. p. 5. 
