301 
felelő barázdákat s néha mélyebben beható réseket s minthogy a zár¬ 
ványokat képező üveg, úgy mint a kőzet alapanyagát képező üveg is, 
tele van Mag n e ti t-szemekkel, úgy veszi ez ki magát, mintha Mag- 
netit-zsinórok képeznék közvetlenül zárványait aFöldpátnak; a Magnetit- 
sorokat befoglaló üveget legbiztosabban keresztezett Nicoloknál külön¬ 
böztetjük meg a Földpát anisotrop tömegétől. 
Igen gyakori zárványa a Földpátnak még az Angit, sárgásbarna 
szemekben, miből az következik, hogy nemcsak a Magnetit, hanem 
még az Angit is hamarább individualizálódott, mint a Földpát, sőt ta¬ 
lálni a Füldpátokba bezárt üvegrészletekben néha még kisFöldpátokat, 
Földpátmikrolithokat is. 
A mikrolithos Földpát képezi e kőzet alapjának túlnyomó részét. 
Keresztül-kasul fekszenek ezen apró léczalaku, végeiken hiányos ki- 
képződésíi, rendesen 2 —ö lemezből álló Plagioklas-ikfek, melyek 
extinctiójuk szerint tökéletesen megegyeznek a nagy porphyrosan kivált 
Földpátegyénekkel; ők t. i. szintén részint a Labradorig részint 
pedig az Anorthithoz tartozó lemezekből épültek fel. 
Ezen éles Földpátmikrolithok és a még meg nem emlitett Augitok 
között a tér nagyobbrészt üvegbázissal van kitöltve, mely azonban 
már félig tivegtelenedve van; legnagyobb része, t. i. színtelen 
félig kristályos Földpátanyaggá változott át, a bázis ezen kristá¬ 
lyos halmazállapotot közvetlenül a teljes megmerevülés előtt vette 
tel. Csak itt-ott az individualizálódott Földpátmikrolithok és a színtelen 
kristályos Földpátbázis közé látunk beszorítva egyes barna foltokat, 
melyek keresztezett Nikolok között valódi üvegnek bizonyulnak; 
— az üveg és kristályos Földpátbázis közt a határok korántsem élesek, 
hanem inkább elmosódottak ; a két anyag észrevétlenül megy egymásra 
át. A valódi üvegbázis egészben véve csak igen csekély részét képezi 
a kőzet anyagának és nevezetes még arról is, hogy rácsozatszerüen egy¬ 
máshoz illesztett Magnetit-(Titanvas ?)-szálakban bővelkedik. 
Az üvegalapanyagról épen elmondott részletek azonban csak a 
„Csörög“-kegy Ny-i végéről és az „Őrhegyé K-i részéről származó 
kőzetpéldányokra illenek, egészen máskép áll a dolog a hegy, helye¬ 
sebben gerincz közepe táján gyűjtött példányokra nézve, melyeknél már 
a helyszínén is bizonyos üveges fény constatálható. Az ezen helyről 
származó kőzetpéldányok csiszolataiban az üveg — egyszerit fényben 
— barna foltok alakjában látható, melyek fokozatosan mennek át szín¬ 
telen üvegbe; inig a barna üveg polarizált fényben teljesen isotropnak 
bizonyul, addig a színtelenben már félig kristályos Földpátot találunk, 
mely azonban csakis a nikolok keresztállásánál tűnik fel, gyengén 
kékes színnel való megvilágosodása által. Az üveges bázis ezen helyről 
