302 
való kőzetnél 1 ,/ 4 — x / ri részét teszi az egész anyagnak. A bázis zárvá¬ 
nyai gyanánt szerepelnek Magnetit-szernek és por és itt-ott egyes 
színtelen tök (3/VII. nagyítás mellett), melyek Apafiira emlékeztetnek. 
Mindezekből kitetszik, hogy a „csörögi“-hegy lávája nagy meny- 
uyiségben tartalmazta a Füldpátképző elemeket, mert csak úgy volt 
lehetséges, hogy Földpát három ízben vált ki a bázisból; elsők voltak 
mindenesetre a porphyrosan kivált egyének, utánuk következtek a Föld- 
pátmikrolithok s végre a láva teljes megmereviilésénél a valódi üveg¬ 
gel oly szorosan öszeíüggő télig kristályos Földpát-anyag. 
Korra nézve határozottan régibb kiválása e Trachytban a vilá¬ 
gos-barna Angit, A Csöröghegy elejéről való kőzetpéldányokban 
menyiségre alárendeltnek kell ezen elegyrészt mondanunk. Már ma- 
kroskoposan is nagyon ritkán fedezünk fel a kőzetben egy nagyobb 
Augit-szemet és csak egyetlenegy példányom van, (3 (i 2S /VI. 1880. 
Mállófélben levő példány a Fik és Klein-féle bányából), melynek 
törési lapján egy már kissé megtámadott kristályt leltem, a rajta 
kivehető eombinatió az Angit rendes alakja cg P, x P eo, x P oo, 
-j- P. — Nagyobb porphyrosan kivált kristályok a csiszolatokban is 
csak elvétve constatálhatók; egy esetben a co P, x P x, x P x 
körvonalait lehetett kivenni. A kisebb Angitok vagy szemek, vagy 
pedig durványos kristályok, melyeken a x P jellemző szögeivel néha 
még elég jól felismerhető ; a hasadást azonban rosznak kell monda¬ 
nom s inkább csak egyenetlen törést észlelünk a kristályokon. Ezen 
kisebb Angitok a kőzetalap képzésénél nem vesznek tetemesen részt, 
Erdekps még azon körülmény is, hogy Angisainkban Magnetit csak 
igen ritkán fordul elő mint zárvány, a legtöbb Angit zárványoktól 
mentve v,n. Azon csiszolatok, melyek a hegy közepéről hozott anyag¬ 
ból lettek készítve, az Augitra nézve ugyanazt mutatják, mint a töb¬ 
biek, csakhogy rmnyisége már sokkal nagyobb itt, mint a Csörög 
elején. Az Augit hasadását is jobbnak találtam itt, mint amott. 
A Magnetit nagyobb, többnyire négyzeátmetszetekben fordul 
elő, melyek úgy nagyságuk, valamint gyakoriságuknál fogva, kőzet- 
elegyrésznek tekintendők; de pornagyságu szemcsékben is látható, 
melyek részint a valódi üvegbázisba, részint a télig kristályos Föld- 
pátos alapba hintve fordulnak elő. 
Földpát, Augit és Magnetit azon három elegyrész, melyet már 
az első pillanatban mindegyik praeparatumban felismerünk, de vannak 
ezeken kívül még nagyobb és nagy számban kisebb zöld foltok, me¬ 
lyeknek tisztába hozása több bajjal járt. 
Vannak nagyobbak, melyek uélia gömbölyű hólyag űrt látsza¬ 
nak kitölteni, egyöntetű zöld szilinél, melyen egy nikol forgatása által 
