303 
nem változnak, két nikol közt pedig csak isotrop ásványok módjára 
sötétedtek cl. Legkevésbé sem kételkedhettem a fölött, hogy itt a 
már makroscoposan említett „Nigrescit“-tel van dolgom, minthogy 
egy esetben egyenesen a „N i gr e scit“ gömbjéből készitém a csiszo- 
latot. De ezeken kivid vau még sok apró zöld foltocska, melyeknél a 
dichroismus tüneménye a legtöbb esetben nem vehető ki tisztán, de 
igen is mindenkor a többé-kevésbbé élénk színes megvilágosodás a 
kettős nikolok között. Bizonyára valamely chloritos ásvány, a me'y- 
nek keletkezésénél az Angiira gondolni nem lehetett, minthogy ennek 
anyaga egészen ép és a Chloritba való átváltozás egyetlenegy esetben 
sem volt megfigyelhető. A kérdést megoldandó, mindig több és több 
praeparatumot készítettem, mig végre a 2i-ik csiszolat volt az, mely¬ 
ben megleltem az ásványt, melyből a C h 1 o r i t képződik. Ez ásvány 
nem csekély meg epetésemre Oliv innék bizonyult. 
A 4 4 28 /Vi. 1880. számú kőzetpéldányok (Csörög közepéről) egyi¬ 
kéből készített csiszolatban chloritos anyagba burkolva látni egy 
nagyobb 0 1 i v i n romjait; a Chlorit közepén levő, még egészen ép 
2 3 szem nemcsak typikus élénk szinjátékánál, hanem ezenkívül a 
rhombos rendszerű testekre jellemző extinctiónál fogva is, csak Oli- 
vinnel volt azonosítható. Egy másik csiszolatban látni egy zöld chlo¬ 
ritos tömeget, mely az Oliviure jellemző átmetszetet tünteti fel. Ana¬ 
lógia szerint sok kisebb zöld chloritos foltról azt kell hinnem, hogy 
ezek szintén csak 0 1 i v i n n e k elpusztulás á b ó I kelethez ek. 
De az öszes chloritos fo tokát, melyek polarizált fényben ani- 
sotrop viselkedésitek, az Olivin el változási terményeinek tartani nem 
volna helyes, mivel chloritos ásvány anisotrop viselkedéssel a Nigres- 
eitből is keletkezik, mint ezt a 7 2 23 /VI. 1880, számú, az Őrhegy¬ 
ről származó példány vékonycsiszolata mutatja. Ezen példányban e Ő- 
fordulnak ugyanis Nigrescit-gömbök, melyek makroscoposan semmiben 
sem térnek el azoktól, melyeket a Csöröghegy elején gyűjtöttem. Csi¬ 
szolatban azonban az őrhegyi „Nigrescit“ gömbjei nem egyöntetűek 
és isotropok, hanem anyagra nézve számtalan „Cblorit“-csillagocskák- 
ból '") állanak, melyek kettős nicolok között anisotropok ; a Nigrescit- 
nek eredeti amorph anyagát kristályodási fo yamat által megváltozva 
találjuk. 
A Nigrescitnek előfordulása a kőzetben kétféle, vagy azt 
látjuk,* hogy hólyagüröket tölt ki — ezek a Nígrescitgömbök **) — 
*) Boricky hasonló csillagokat talált a csehországi Melaphirok üvegjében; 
ő „Delessit-csillagok“-nak nevezi. Én is találtam már olyanokat, szintén az üvegből 
kiválva a doboji Diabasban. 
**) Valószínűleg ezeket érti Stache: „Kokkolithgömbök“ alatt. 
