hegy kőzetéből két, egymással csaknem tökéletesen megegyező ana- 
lysis van : 
a. táblás elválása kőzet a Csörög-hegyről, 
b. gömbös darabok, melyek sűrű fekete alapanyagából egyes La 
bradorit kristályok és Oliviu-szemek (?) vannak kiválva 
ízzitási veszteség 
Si 
0, 
56-42 
01 
10 
56-62 
0 lr 
10 
AL 
0 3 
14-62 
77 
14-20 
7 ? 
Fe 
0 
13-56 
77 
13-05 
77 
Ca 
0 
5-79 
7 ? 
4-97 
77 
Mg 
0 
1-05 
7 ? 
1-85 
77 
K a 
0 
$5-32 
3-16 
77 
Xa 2 
0 
t 
3-15 
77 
> 
3-24 
77 
3-00 
77 
100-00 
01 
10 
100-00 
0 / 
10 
A kőzetnek HCl-ban oldható része külön határoztatok meg kö¬ 
vetkező eredménynyel: 
a. b. 
ÁL 0 S . . . 1-02 °/ 0 ... 2-10 n / 0 
Fe 0 ... 1054 „ . . . 11-69 „ 
Ca 0 ... 1.57 „ . . . 1.52 ,, 
Mg 0 . . . 0-96 „ . . . 1-27 „ 
Ezen részletes analysisból br. Sommar aga a kőzet Magnetit (ár¬ 
talmára von következtetést, a menyiben — agy mondja — „az An¬ 
git és Amphiból sav által nem bántatnak, a Földpátban pedig vas 
alig foglaltatik, agy hogy ha a HC1 által kivont vasat FeO Fe 2 0.,-ra 
számítjuk ki, akkor a Magnetit valódi menyiségét nagyon megközelítő 
eredményhez jutunk. Az ilyen utón kiszámított Magnetit kitesz az a. 
kőzetben 10. 54 %-et, a b. kőzetben 11. 89 °/ 0 -et.En részemről ezen 
számokat nagyoknak kell hogy tartsam, minthogy a sósavas oldatba 
a „Nigrescit“ is átmegy, mely, miként tudva van, csaknem 23°/ 0 FeO-t 
tartalmaz. Továbbá ha azon, a kőzetben előforduló nem csekély 
mennyiségű Chloritot és Delessitet tekintjük, mely szili'én HC1 által meg- 
támadtatik és FeO-t tartalmaz, még kisebbre kell hogy tegyük a fent 
kiszámított °/ 0 -es menyiséget. Br. Sommaruga ilyen utón akarta a Mag- 
netitnek öszes menyiségét e kőzetben kiszámítani, minthogy „a Mag- 
uetitnak magnesruddal való kihúzása nem ad végreactiót“; de az ujabb- 
kori, a régibb makroscopos vizsgálatnál sokkal pontosabb mikroscopos 
tanulmányozása a kőzetnek oda mutat,hogy eljárása jelen esetben 
tökéletlen, minthogy a IíCl által nem kevesebb mint bárom s ha az 
