311 
Mint mállási terményt felemlítek egyes ckloritos foltokat, melyek 
köralakkal sehol sem bírnak és látszólag az Angiiból keletkeznek. 
A szilágyi begy kőzete tehát az ásványok associatiója szerint 
egy üvegben bővelkedő L a b r a dórit- (A n o r t b i t) - A u g i t - T r a- 
c h y t. 
4. A „Cs ege u -b e g y. 
Szintén egy koszura nyúlt gerincz, melynek éle koszában tört 
lel az Augit-Trachyt Anomyabomokon át, csapása egy vonalba esik 
(Ny—K) a szilágyiéval. Á gerincz különböző pontjairól gyűjtött pél¬ 
dányok úgy külső kinézésre, mint górcső alatt teljesen megegyeznek a 
szilágyi kőzettel. 
A ,,Csege“-hegy kőzete tehát szintén egy barna amorpb üveg¬ 
bázisban bővelkedő L a b r a d o r i t - (A n o r t b i tj - A u g i t-T r a c h y t. 
B. A Galga-völgy balpartja. 
1. Augit-Tracbyt T ő t - G y ö r k r ő 1. 
Mindenekelőtt a tót-györki Trachytokat említem meg, melyek 
brecciák által körülvéve a helységtől kissé keletre találhatók a libi¬ 
kóka doliná-ban és melyek ott bányák által vannak feltúrva. 
Egy igen sajátságos, nagyszemü Trackyt ez, melynek fehér mállási 
felületén kiállanak a Földpátkristályok és az Angitok; belseje likacsos 
és a likak falai kékes szürke Hyalittal vannak kibélelve. 
A Földpáttal véghez vitt számos lángkisérlet Bytownitot 
eredményezett, mely majd Anortkitba, majd pedig Lakra dóriiba 
hajló volt. Az Angit, kivált a kőzet belsejéből, alig olvadó és alkaliák- 
ban felette szegény, mig a kőzet alapja gömbbé olvad és anyi alkálit 
tartalmaz mint a Földpát. 
Górcső alatt az ép Augit-Tracbyt csiszolatai röviden a követke¬ 
zőket engedik észlelni. A bázis üveges sötétbarna s csak a legvéko¬ 
nyabb helyeken átlátszó, ebből vannak porpkyrosan kiválva a nagy 
Bytownitok és Angitok, mindakettő néha tele üvegzárványokkal és 
gőzbuborékokkal. Kis Földpátegyének és Angitok csak alárendelten 
foglalnak helyet a bázisban és a Magnetit sem válik ki sem nagysága, 
sem pedig menyisége által. A vasnak legnagyobb része még az üveg¬ 
bázisban van feloldva. 
Érdekesek a tót-györki régi bányában a Tracbyttörmelék kö¬ 
zött előforduló másodlagos képződé,síi ásványok. Ezen darabok ugyanis 
be vannak kérgezve először egy fekete 1—1 Va mm. vastag burokkal, 
mely nem egyéb, mint Pyrolusit, erre következik egy vagy 1 mm. 
vastag CaCOj rétegecske aragon i fos szövettel és végre következik 
22 * 
