24 
FRANZENAU ÁGOSTON : 
A kupi faunában otthonosak: Planorbis micromphalus Fuchs, Méla- 
nopsis impressa Krauss, M. Martiniana Fér., M. scripta Fuchs, M. Bouéi 
Fér., M. pygmaea Partsch, Micromelania Radmanesti (Fuchs), Congeria 
Partschi Czjzek. 
A radmanestiben pedig : Planorbis micromphalus Fuchs, Melanopsis 
Martiniana Fér., M. defensa Fuchs, M. obsoleta Fuchs, Pgrgula angulata 
Fuchs, Micromelania laevis (Fuchs), M. Radmanesti (Fuchs), Limnocardium 
desertum (Stol). 
A lerakodás összeálló homokja molluszkákon kívül még halrészeket, 
bryozoákot, ostrakodákat, serpulákat, echinodermata-darabokat, spongia- 
tttket és nagy mennyiségben foraminiferákat zárt magába. 
Utóbbiaknak elküldése által, a miért Brusina S. tanár úrnak köszö¬ 
nettel tartozom, azon helyzetbe jutottam, hogy a foraminiferáknak ez 
érdekes előjöttét tüzetesen megvizsgálhattam, melynek eredményeként 
kiderült, hogy itt egy egyöntetű, főképen neogen-marin fajokból összetett 
fauna van jelen, melynek még most élő tagjai, a sekély vizeket kedvelő 
ritka miliolininákon, polymorphininákon és polystomellinákon kívül, majd¬ 
nem mind mélyebb vizek lakói voltak. 
(ismereteink mai állása szerint a Markusevec mellett együvé temetett 
szerves zárványok különböző életfeltételeket kívántak meg és azonfelül 
különböző geológiai korszakokban éltek, a mi az egyidejű lételüket e helyen 
kizárja. így jogos ama feltevésünk, ha a régibb geológiai időszak zárványait 
másodlagos fekhelyen levőknek tekintjük, talán, hogy egy neogen-marin 
lerakodás könnyebben szállítható részei, áthelyezés folytán a congeria- 
rétegek képződéséhez a detritust szolgáltatták, a mit a foraminiferák fino¬ 
mabb héjainak töredezett volta, az erősebbeknek pedig lesurolt felülete 
még megerősíteni látszik. Különben feltevésünk még nyer valószínűségében, 
ha tekintetbe veszszük, hogy Markusevec környékén foraminiferákat hordó 
neogen-marin képződmények tényleg előfordulnak.* 
A megvizsgált alakok közül fajilag 126 volt meghatározható, 43-nak 
csak neme megállapítható. Az új nem fajával egyetemben 15 faj bizonyult 
ríjnak, 5 mint önállónak felismert, ismertektől elválasztva, külön elneve¬ 
zést kapott. 
Az összehasonlításra alkalmas 111 faj három csoportra osztható. 
43 faj ez ideig csak az osztrák-magyar monarchia neogen-marin réte¬ 
geiből volt ismeretes, 
47 faj e lerakodásban honos ugyan, de régibb és fiatalabb képződmé¬ 
nyekben is előfordul, végül 
* Vukotinovic : Die Tertiarscliichten in dér Umgebung Agrams. Jalirb. dér 
k. k. geol. Eeicbsanstalt. Wien, 1874. 24. Bd., p. 280. 
( 24 ) 
