ZÜJOVIC J. M : ANNALES GÉOLOGIQÜES. 
37 
3. Züjovic leírja a belgrádi egyetem mineralogiai, geológiai, palaeontologiai 
kabinetnek (1880—1888) berendezését. 
4. M. S. Dinic Sophia környékének eruptív kőzeteiről értekezik. A környék 
kőzeteit leginkább gránitok képezik, földpát, angit és biotittal, azonkívül található 
bennök amphibol, magnesit és apatit. Leírja még a granulitos mikropegmatitokat, 
dioritokat, diabasokat, labradoritokat, porphyriteket, andesiteket és andesittufákat. 
5. Züjovic a jeliczai meteoritről szól, mely több darabban esett és különféle 
helyeken találtatott. 
6. Urosevic az avalai cinnabarit-, kálóméi- és arsenopyritről kristallogra- 
fiai és vegyi szempontból értezik, a hol Schafakzik, Schmidt és Loczka erre vonat¬ 
kozó közleményeiről is megemlékszik. 
7. Végűi a Balkán-félszigetre vonatkozó s már másutt megjelent irodalom 
termékei vannak közölve. 
A Ill-ik kötet tartalma : 
1 . Neümayr Menyhért nekrológja Züjovic-tól. 
2. I. Couic Szerbia középmagasságáról értekezik; szerinte Szerbia közép 
magassága 486,6 m vagy 487 méter volna; Koritske methodusa szerint 469,4 m, 
^Iurray szerint pedig 400 m. 
3. Radovanovic értekezik Szerbia északnyugati részének Dobra nevű hely¬ 
ségnél talált liaszáról. Nevezetes és igen tisztán készített ábrákon láthatók a 
középliaszból való fossziliak ú. m. Pecten liassinus, Rhynchonella tetraedra Sow. 
var. Dobrensis, Rhynchonellaacuta Sow. var. TerebralulapunctataSow.var. Hanes- 
fieldensis Dav. A Klausféle rétegekből nevezetes a Bélemnites eanaliculatus és 
Belemnites nov. spec., mely a Clavata typusra emlékeztet. A megnevezett és még 
sok az eredeti értekezésben leirt kövület a belgrádi egyetem palaeontologiai gyűj¬ 
temény tulajdonát képezi. 
4. Bbanko Anovic a milanit vegyi összetételéről értekezik. A milanitnak 
kétféle varietása ismeretes, egyik a fehér, másik a zöldes féleség. Vegyi összetétele 
A1 2 0 3 . 2SiO„ + 2H 2 0. 
5. Igen érdekes értekezés található a Balkán-félsziget geológiai viszonyairól, 
külföldi és szerbiai hazai kutatók s azok felvétele nyomán. A czikk szerzője Züjovic. 
Az értekezéshez négy profil van mellékelve és pedig Berkovicza-Balkán, Trojan- 
Balkán, Traona-Balkán és Ajtos-Provadia-Balkán irányában. Képek is vannak 
mellékelve, ezek közül az egyik a Belográcsik környékén elterülő homokkő kup- 
szerű képződéseket, a másik a Tikili-Tásá oszlopszerű képződéseket ábrázolja. 
Ez utóbbi bármely intézetnek díszére válnék. 
6. Dinic értekezése Nyugat-Bulgária néhány palás kőzetéről; ilyenek a 
gnájsz (granulitos, ampliibolos) mikaschist. és amphibolit. 
7. Züjovic értekezése a szerbiai eufotitekről. A szerző Ami Boué és Viques- 
nel nyomán nevezi eufotiteknek és nem csatlakozik Breithaupt, Tietze és Szabó 
nézetéhez, akik azokat gabbro név alatt írták le. A következő beosztását is adja az 
eufotiteknek: a) andesites eufotit, b) anorthitos euf. c) olivin euf., d) pikrit euf., 
e) peridot eufotit. 
8. Ó-Szerbia geológiájáról értekezik Züjovic és Cip.jic a Balkánfélsziget hegy¬ 
vidékéről. 
( 37 ) 
