40 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT 1894 FEBR. 7-ÉN 
TARTOTT KÖZGYŰLÉSE. 
Jelen voltak Dr. Szabó József elnöklete alatt: Böckh János, alelnök; 
Halaváts Gyula, dr. Ilosvay Lajos, Kalecsinszky Sándor, dr. Krenner J. Sándor, 
L. Lóczy Lajos, dr. Pethö Gyula, Petrik Lajos, T. Eoth Lajos, dr. Schafarzik 
Ferencz, dr. Schmidt Sándor, dr. Szontagh Tamás választm. tagok; Adda Kál¬ 
mán, dr. Braun Gyula, dr. Erős Lajos, dr. Fialovszky János, Franzenau Ágoston, 
Francé Rezső, Gesell Sándor, P. Inkey Béla, Kaufmann Kamillo, dr. Koch 
Antal, Jjoczka József, dr. Lőrenthey Imre, Mátyás Aurél, dr. Muraközt Károly, 
Nagy László, dr. Posewitz Tivadar, dr. Szádeczky Gyula, G. Szontagh PáI, 
dr. Szterényi Hugó, Rybár István, Zsigmondy Árpád rendes tagok; dr. Staub 
Móricz és dr. Zimányi Károly, a társulat titkárai. 
1. Az elnök a következő elnöki beszéddel nyitotta meg a közgyűlést. 
Tisztelt közgyűlés ! 
A magyarhoni földtani társulat életét mélyen megrendítő eseménynyel kell 
a közgyűlést megnyitnom; ez társulatunk mecenási pártfogójának, Eszterházy 
Miklós herczegnek 1894. január 28-án bekövetkezett halála. Hogy ezen veszteség 
mennyire összefügg társulatunk létével, mindnyájan érezzük ugyan, de mivel az 
összefüggés szálai a megelőző nemzedékre nyúlnak vissza, szabadjon annak kelet¬ 
kezésére visszapillantani. 
1847-ben a magyar orvosok és természetvizsgálók Sopronban tartották a 
vándorgyűlést s annak elnökségét Eszterházy Pál herczeg, mint Sopronmegye 
örökös főispánja fogadta el, mi által Magyarország kultúrái haladását előmozdítani 
hivatott, de még zsenge korú ezen intézménynek előkelőséget s jelentékeny hatást 
biztosított. Ugyanezen a gyűlésen indítványba hozatott egy «földkutató és bányász- 
társulati) alakítása, melynek közvetlen feladata lett volna a negyedkori rakodmá- 
nyokat aranytartalomra átvizsgálni, mi Zipser, az indítványozó számítása szerint 
évi 3000 írttal keresztülvihető lett volna. Az indítvány elfogadtatott s a költség 
fedezésére aláírást nyitottak. A közgyűlési határozat szavai szerint «A főméltóságú 
elnök minden közhaszonnal kecsegtető vállalatnak örömmel nyújtván segédkezet, 
szívesen hajlott ily létrehozandó s czélszerűleg alakuló társulatot pártfogása alá 
fogadni s a nyomban megnyitott aláírási íven, a siker esetére, ily czélra évenkint 
400 pengő forintot kegyeskedett megajánlani. Az indítvány oly formán fogadtatott 
el, hogy a tervezett társulat mint egészen magánvállalkozás igyekezzék létre 
jönni. . . A m. orvosok és természetvizsgálók vándorgyűlése mindenkor kedvesen 
értesülvén, ha kebeléből életrevaló és sikert biztosító vállalatok sarjadzanak.« 
Az 1848-ki események megzavarták a kivitelt, de nem semmisítették meg, 
(40) 
