KURD PONTUSI FAUNÁJA. 
9' 
Hazay szerint ezen faj az A. cygnea L. és az A. balatonica Hazat 
között áll. 
A pliocén korú képződményed ől ez a negyedik anodonta- faj melyet 
eddig ismerünk. Az itt ismertetett két fajon kívül még egy Romániából és egy 
a radmanesti pontusi képződményekből ismeretes. 
VI. Limnocardium Stoliczka. 
15. Limnocardium Schmidti M. Hoeknes. 
1893. Limnocardium Schmidti M. Hoern. Lőrenthey I.: Szegzárd, Nagy-Mányok, Ár¬ 
pád. 78. lap. III. tábla. 5. ábra. Lásd ugyanitt 
az előző irodalmat. 
A nagy, fejlett típusos példányai gyakoriak, azonban a fönti ábrában 
föltüntetett fiatal példányok sem hiányoznak. 
16. Limnocardium cristagalli Roth. 
1878. Cardium cristagalli Roth. Telegdi Roth Lajos: Egy új Cardiumfaj az úgyne¬ 
vezett «Congeria-rétegekből)* [Természetrajzi Füzetek. 
II. kötet 53. lap. IV. tábla. 1. (de nem 2.) ábra.] 
Roth ezen fajt innen írja le mint gyakori kövületet és ábrázolja is az 
1. ábrában. Ugyanitt a 2. ábrában feltüntetett bükkösdi példány már ügy a 
héj, mint a bordák taréjainak az alakjára nézve eltér a kurdi példánytól és 
hajlik a L. Semseyi HAL.-*hoz, mivel a bordataréj felül nem éles, hanem 
lapos, illetve gyengén kiszélesbíilő. Ezek alapján vagy a Semseyi mint új faj 
nem állhat meg, vagy pedig a bükkösdi példány nem azonosítható a 
kurdival. 
Ez volt az a kérdés, a melyért én Kurdot leginkább fölkerestem és a 
földtani intézet gyűjteményében lévő anyagot is áttanulmányoztam, hogy 
megállapíthassam, vájjon a kurdi cristagalli alakja mennyire változó. 
A rendelkezésemre álló bő anyag alapján arról győződtem meg, hogy 
a cristagalli egy alig változó éles bordataréjú faj és így az eddigiek alapján 
a bükkösdi ** és nagy-mányoki példányoktól, mivel az átmenet közöttük ki 
nem mutatható, elkülönítendő. 
A nagy-mányoki példányokról a szegzárdi, nagymányoki és árpádi 
felső pontusi faunát tárgyaló munkámban a 121. lapon ezt írom: «A bordák 
* Halaváts Gy. : A királykegyei pontusi korú fauna. Földtani Intézet Évkönyve 
X. kötet. 26. lap. I. tábla 1—5. ábra. 1892. 
** A «bükkösdi» alatt mindig csak Roth értekezésében a 2. ábrában lerajzolt 
példányt értem. 
(9) 
