42 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
A térképet kiadó czég Berlinben (Dietrich Beimar) egészen biztosítottnak 
találja e nagyszerű vállalatot az által, hogy Európa nagyobb országai száz-száz 
példány vételére vállalkoztak. Ausztria-Magyarországot illetőleg a monarchia keleti 
fele 50, a nyugati is ötvenet kap. Eddig Magyarország részéről csak az első részlet 
van befizetve közösen a vallás- és közoktatási, meg a földmivelési minisztérium 
által. Többszöri kérdezősködésemre Berlinben, hogy mikor kell a következő rész¬ 
leteket fizetni, választ nem kaptam, de ennek magyarázata is van, s ez az, hogy 
eddig csak egy lap volt teljesen befejezve, de ez sincs még többszörösítve, úgy 
hogy az egyes országoknak megküldhető legyen. 
Múlt (1893) évi megnyitó beszédemben említettem, hogy a chikagói világ- 
kiállítás alkalmából tudományos congressusok is inditványoztattak. Hogy meny¬ 
nyiben sikerült ez egészben, nem tudom, de egyről tehetek jelentést, mi honun¬ 
kat is közelebb érdekli, hogy t. i. Posepny Perencz tagtárs úr Chikagóban 
értekezett az érczfekvetek genesiséről (The genesis of ore-deposits), és hogy ezen 
terjedelmes munka (174 lap, 8-r.) mint a mérnökök nemzetközi gyűlésének tárgya 
ki is nyomatott (Transactions of tlie American Institute of mining Engineers 
Yol. XXII. New-York City. 1893). Posepny úr nagyon sokszor foglalkozik Magyar- 
országgal, hol ő huzamos ideig és több helyen tett beható tanulmányokat. Mun¬ 
kája kiterjed az érczelőfordulásra mindenütt, a miről az irodalom szól és így a 
rendszeres tárgyalásnál példák gyanánt ezekre is vonatkozik. Egészben véve ezen 
bonyolódott, de fontos tárgy mai állását az ő saját szempontjából igyekezett az 
amerikai szaktársakkal megismertetni. Munkája a szakirodalom ezen ágára fon¬ 
tos jelenség. 
Honunkban is vannak 1894-re tervezve tudományos mozgalmak, melyekben 
n geológia is bele lehet foglalva. Egyik a magyar orvosok és természetvizsgáíók 
vándorgyűlése, mely Pécsett fog megtartatni (1894 július 2—G); másik a Buda¬ 
pesten megtartandó nemzetközi közegészségi és demográfiái congressus (sept. 1—9), 
mi a zürichi összejövetellel közel összeesik. 
2. Az elnök bemutatja az 1893-ik évi közgyűlés hitelesített jegyzőkönyvét 
és az idei közgyűlés jegyzőkönyvének hitelesítésére felkéri dr. Fialovszky Lajos 
és Rybár István tagtárs urakat. 
3. Az elnök felkéri dr. Staur Móricz első titkárt, terjesztené elő a múlt évre 
vonatkozó titkári jelentést. E jelentés következőképen szól: 
Tisztelt közgyűlés ! 
Bégi szokásunk szerint a mai napon is iparkodom a tisztelt közgyűlésnek 
társulatunk a lefolyt évben kifejtett munkálkodásáról és állapotáról rövid áttekin¬ 
tést nyújtani. A lefolyt évben hét szakülésűnkön 12 előadó részéről tartott 25 előadás 
egyike sem olyan, mely a programmszerűen kitűzött szakülés tarthatása czéljaból 
került volna a napirendre, egyike sem olyan, mely be nem fejezett tanulmány, 
vagy a kényszer szülte, idő előtti vagy holt termék volna. Ez előadások bizonyít¬ 
ják, hogy társulatunk tagjai, ha mindjárt csak ezeknek egy kis csoportja, követ¬ 
kezetes es szakadatlan munkálkodásával fentartja és táplálja társulatunk szellemi 
életét és gyarapítja társulatunk tekintélyét be- és kifelé. De a régi kipróbált erők¬ 
höz csatlakoztak immár újabbak is és csak kellemetes kötelességet teljesítek, 
midőn tisztelt tagtársainkat, kiket ez évre nézve a dicséret illet, névszermt föl- 
( 42 ) 
