TÁRSULATI ÜGYEK. 
49 
Az előadások sorát megkezdi: 
1. Inkey Béla bemutatva: «A debreczeni kir. gazdasági tanintézet földjének 
pedologiai térképét». A gazdasági tanintézethez tartozó 600 koldnyi pallagi birtok 
a várostól északra fekszik; Debreczen városa nagy határában az Alföld bárom 
talajneme, t. i. a homok, a székesföld és az agyag megvan. A pallagi földek álta¬ 
lában homokosak és mint ilyenek képviselői a Nyírség nagy bomokterületének, 
úgy hogy a növénytermelési kísérletek, a melyeket a gazdasági tanintézet ott éven- 
kint rendez, az alföldi homokvidékekre mérvadók, a miért is kívánatos ezen 
kísérleti telep talaját behatóan megvizsgálni. Az előadó ismertette a talaj mecha¬ 
nikai elemzését, továbbá a szárítási, izzítási és vízfelszivási kísérletek eredményeit, 
és a mésztartalom meghatározását. A mikroszkopos vizsgálatból kiderült, hogy a 
homok 80—90% a quarz, ezen kívül csillám, amphibol, augit, turmalin és mag- 
netit szintén alkotó részei. A föltalaj mindig durvább, mint az altalaj, a mi onnan 
ered, hogy a szél kifújja a finomabb részeket. A víz felszállása a laza, homokos 
talajban eleinte nagyon gyors, később lassú, végre egészen megszűnik. Előadó a 
gyűjtött talajnemek próbáit be is mutatta. 
2. Iíalaváts Gyula: « Bács-Bodrog megye artézi kútjai» -ról tartott felolva¬ 
sást. A megye területén a diluviális területek hullámosak, míg a szomszédos allu- 
vium a mélyebb fekvésű helyeket foglalja el; régibb képződmények nincsenek- 
A diluvium talaja homok és typusos lösz, a mely legszebben fel van tárva a Tisza 
partján néhol 50 m magasságban, a titeli fensík szintén ilyen löszterület. Az allu- 
vium talaja sárga löszszerű agyag, ez alatt pedig homokos agyag van. A megye 
területén 1893-ig 13 községben összesen 43 helyen fúrtak, 11 esetben a fúrás 
eredménytelen volt; sajnos, hogy kimerítő adataink a fúrásokat illetőleg csak a 
szabadkai és zombori artézi kutakról vannak. A szabadkai artézi kút mélysége 
600,94 m, a víz 2 m mélyen állott a felszint alatt, míg a fúrólyuk magassága 112 m 
a tenger fölött. Ezen kívül még négy fúrt kút van a városban. Úgy a zombori, 
mint a szabadkai artézi kút profiljában a levantei emelet Vivipara Bockhi szintje 
megvan, ezalatt pedig a pontúéi emelethez tartozó agyag fekszik. A legtöbb kút a 
Tisza mentén van fúrva. 
3. Franzenau Ágoston: «/l baranyamegyei Hidas pontusi faunáján -ról 
értekezve, említi, hogy nem sikerült ugyan azon helyeket kipuhatolnia, a hol 
annak idején Peters gyűjtött, de ennek ellenében más három helyen összesen 
18 fajt magába záró homokos lerakodást talált. A 18 faj közül csak bárom van 
olyan, a mely a Peters- tői közlöttekkel egyezik, 15 pedig Hidasra új. Előadó 
3 congeria, 2 dreíssenemya és 13 Umnocardium fajt ismertet, a mely utób¬ 
biak közül a L. curtum új faj. 
4. Dr. Szontagh Tamás ismertette «a csusza?nlásokat a Recina völgyében, 
Fiume mellett» . Grobova község határában a nummulitos eocén mészkő, homokkő 
és márga alkotják a hegységek kőzetét. Csekélyebb mérvű talajmozgásokat már 
1848-ban figyeltek meg, 1885-ben egy nagy sziklaomlás következett be és a múlt 
évben mintegy 500 m hosszaságban lecsúszott a hegyoldal, a mi által a folyó vize 
is felduzzasztatott. 
Földtani Közlöny XXIV. köt. 1894. 
( 49 ) 
4 
