A GYALUI HAVASOK. 
99 
A) Az ifjabb vagy felső kristályos palák övében 
I. az agyag- és agyagcsillámpalák alcsoportját, 
II. az ampliibolpalák alcsoportját, 
III. a kristályos mészkövek és mészpalák alcsoportját, 
B) Az idősebb vagy alsó kristályos palák övében 
IY. a csillámpalak alcsoportját, 
Y. a gnájszok alcsojDortját. 
Ezen beosztásnak inkább megfelelően a «Geologische Uebersichtskarte 
dér őst. ungar. Monarchie» 1870 táján megjelent erdélyi lapjában a kristá¬ 
lyos palák taglalását az egész Kis-Szamos masszívra nézve már részletesebben 
kifejezve látjuk. A központi gránittömzsöt itten csaknem szakadatlanra! körül¬ 
fogja a gnájsz öve, mely a hegytömegnek egész délkeleti nagyobb felét alkotná, 
míg annakészaknyugotikisebb felecsillámpalábólállónakvanjelezve. A gnájsz- 
övön belül kristályos mészkő-vonulatok és a csillámpalán belül amphibol- 
palák vannak külön színjelekkel föltüntetve. 
A gyalui havasok e szerint uralkodóan gnájszből és közéje települt 
kristályos mészkőből állanának, a központi granitmagtól eltekintve. Ezen 
fölfogásnak téves voltáról már a 70-es években meggyőződtem, miután nehány 
irányban benyomultam volt a gyalui havasokba s azért az erdélyi részeknek 
általam tanczélokra még 1880 előtt készített geológiai térképén már olyan¬ 
forma szerepet adtam a gnájsznak, mint azt dr. Primics György 1882-ben 
megjelent átnézetes térképén kifejezésre juttatta volt.* E szerint a gnájsz 
csak keskeny, délen meg-megszakadó övként keríti be a központi gránit¬ 
tömzsöt ; erre a csillámpala széles öve következik, míg a hegység szegélyét az 
amphibolpaláknak és kristályos mészkőnek keskenyebb öve alkotja. 
A gyalui havasok szegélyének pontosabb földtani alkatát később, a m. 
kir. Földtani Intézet megbízásában 1882—87-ben végzett részletes földtani 
fölvételeim alapján, magam derítettem ki.** Én is, miként Hauer F., a kris¬ 
tályos paláknak egy felső vagy iíjabb, és egy alsó vagy idősebb csoportját külön¬ 
böztethettem meg hegységünk szegélyén. Annak kőzetei uralkodó agyag- 
csillámpala (phyllit), chloritos palák és ampliibolpala, alárendelve sericitpala, 
gráfitos pala, kristályos mészkő, csillám- és amphibolgnájsz ; emezéi ural¬ 
kodó csillámpala, mely gyakran sericites, alárendelt gnájsz és gráfitos pala 
* A Kis-Szamos forrásvidéki hegység kristályos palakőzetei. Egy kőnyom, táb¬ 
lán a hegység átnézetes geol. térképével és szelvényekkel. M. tud. Akadémia matli. 
term. tud. közleményei. XVIII. k. XI. sz. 
** Lásd különösen: Jelentés a Kolozsvártól délre eső területen az 1886. év 
nyarán végzett földtani részletes fölvételről. Egy kőnyom, tábla szelvényekkel. A m. 
kir. Földt. Int. évi jelentése 1886-ról. Budapest, 1887. 
(75) 
7 * 
