A GYALUI HAVASOK. 
101 
mely utóbbinak társaságában mindig sok a mészpát is. Ilyen pistacitdús 
amphibolpala több helyen 50—60 m vastag betelepülést képez az agyag- 
csillámpala közt és a lejtőkön kinyúló nagyobb sziklatömbök képében vonja 
magára a figyelmet. A kőzet repedéseinek falait továbbá gyakran mészpát- 
kéreg, ritkábban vékony pyrithárlya, vagy ennek elbomlásából származó 
limonit vonja be. Továbbá helyenként 1-—30 mm vastag fehér közretegcsek 
vonulnak végig a palásság irányában, melyek tejfehér orthoklas, kékes szürke 
quarz és feketezöld amphibol középszemcsés keverékei; vagy csupán erősen 
hasadozott tejfehér orthoklasból, vagy végre uralkodó quarzból is állanak s 
melyekben gyakori pyritszemcséken kívül gyéren chalkopyrit is mutatkozik 
hintett állapotban. 
2. Chloritos pala (eh), kb. 400 m távolságig. A kőzet annyira mállott, 
hogy lehetséges, miszerint az amphibolpalának fölbomlásából is keletkezett. 
A lágy, földes, piszkos szürkés zöld palás kőzet át van szőve calcit és quarz 
ereivel, a melyek összeforrasztják a kőzetet és némi szilárdságot kölcsönöznek 
annak. A völgyön fölfelé lassanként átmegy 
3. Agyagcsillámpalá- ba vagyis phyllit- be (pt), mely kb. 1000 m hosz- 
szúságban tart, a völgynek első megszűküléséig, a Csetátye-hegy ama sziklás 
oldalában, melyben egy régi kis aranybánya van. Uralkodóan a szürke szín¬ 
nek változatait mutatja a feketéig, de mállott helyeken fahéjbarna vagy 
vasoxydtól vörös is lehet. Alárendelve vékony, vagy ritkán vastagabb quarz- 
rétegcsék és lencsealaku fészkek is vonulnak el a palásság irányában. 
4. Quarzeres dolomitos mészkő (in), meredek sziklafalat alkot a Cse¬ 
tátye-hegy lejtőjén és kb. 100 m szeles övben átcsap a Hid.-Szamos völgyén. 
A mészkő erősen dolomitos, kovasavval átjárva, úgy, hogy hideg sósavval nem 
is pezseg; meleg sósav azonban nagyobb darabokban is oldja, a SiO á -nak váz 
formában visszahagyásával. Üregeiben néha csinos quarz és sárgás barna- 
pát kristálykák fennőtt csoportjai észlelhetők. A Si0 2 azonban nemcsak 
finoman eloszlott állapotban és kristálykákban, de főképen vaskosan, érháló¬ 
zat formában is áthatja a dolomitos mészkövet. 
5. Sericitpala (s), a leírt mészkő sziklafala alatt kb. 40—50 m vastag¬ 
ságban terűi el. Külseje után talkpalának lehetne tartani, vegyi vizsgálata 
azonban megmutatta, hogy a talkhoz hasonló lágy, sárgás, szürkés vagy zöl¬ 
des fehér, selymes zsírfényű, tömör és pikkelyes ásvány benne &eric,it, vagyis 
elváltozott muscovit és igen bőséges szemcsés quarzzal keverve a szóban 
forgó palakőzetet alkotja. Ez is, miként a dolomites mészkő, át van járva 
1 cm—1,5 m vastagságú, tejfeher telérquarz hálózatával. Mind a sericit¬ 
pala, mind a telérquarz tele van hintve arany- és ezüsttartalmú pyrittel 
( oo O oo vagy vaskos részletek), melyen kivűl igen gyéren 22—23 karátos 
aranyszemcseket is találtak. A bányát most lanyhán művelik, a zuzómű pedig 
éppen szünetelt. 
6. Chloritos pala (eh), a sericitpala alatt kb. 50—60 m vastagságoan 
(77) 
