A BALATON ISZAPJÁBÓL. 
113 
Ha most tekintetbe veszszük, hogy ezen alakok csak igen kevés szám¬ 
mal fordulnak elő az iszapban, könnyen beláthatjuk, hogy a különösen 
érzékenyebb bőrű egyéneknél prágnansan bekövetkező therapeutikus hatás 
nem ezektől eredhet. 
Az összes eddig talált és a Balaton iszapjában élő diatomaceák syste- 
matikus jegyzékét pedig a következőkben adhatom : 
Epithemia turgida var. genuina Grun., Pleurosigma attenuata Sm., 
Surirella ovata Kg., S.splendida Kg., Cyclotella Kützingiana Thw., Cyma- 
topleura Solea var. apiculata Grun., Fragilaria virescens ? Ralfs., Amphora 
ovális Kg., Cymbella Ehrenbergii Kg., Navicida amphioxys Ehrb., Pinnu- 
laria viridis Sm., Nitzschia sigmoidea Sm., N. lineáris Sm., N. hungarica 
Grun., Synedra ulna var. longissima Ehrb., S.capitata Ehrenb., Melosira 
distans Kg., Achnanthidium hungaricum Grun. 
Nem tagadható, hogy ezen flóra több sajátságban marin, vagy leg¬ 
alább is salin vizekre emlékeztető és ezen állításomat azzal is támogatha¬ 
tom, hogy eltekintve az eddig csak sós vizekből ismeretes Achnanthidium 
hungaricum Grun. és Nitzschia hungarica Grun. nemektől, melyeket 
A. Grunow írt le legelőször a Fertő-tóból, s melyek rendkívül jellemzők a 
sós vizek flórájára, a többi, a Balaton iszapjában előforduló diatomacea is 
olyan, mely eddig tenger vagy sós vizekből is ismeretes. Ilyenek nevezete¬ 
sen a következő fajok : 
Cynmtopleura Solea var. apiculata Grun., Surirella ovata Kg., Epi¬ 
themia turgida Kg., Nitzschia lineáris Sm., Pleurosigma attenuata Sm., 
Cyclotella Kützingiana Thw., Amphora ovális Kg. 
De még olyan fajok is, melyek, mint péld. a Synedra ulna Ehrb., 
direkt mégnem ismeretesek sós vizek- vagy a tengerből, azoknál is legalább 
a nem többi fajainak valamelyike vagy túlnyomó része sós vizi. 
Csak mellesleg akarok még reá utalni, hogy nemcsak az iszap kova- 
moszatflorája, hanem az állatvilág képviselői közt is akárhány eltérő az 
édesvizek rendes faunájától, ilyen nevezetesen több nematod-féreg, melyet 
dr. Daday a Balaton planktonjában s a part iszapjában talált, és melyek 
közt olyanok is vannak, melyek eddig tenger- és édesvizekből ismeretesek, 
de olyanok is, melyek eddig csak a tengerből voltak feljegyezve. 
Azon következtetésemnek, hogy a Balaton nem közönséges édesvíz, 
megfelel, illetve újabb támaszt nyújt a víz chemiai elemzése, a mennyiben 
ugyanis 1862-ben dr. Preisz, ki a vizet analysálta, ezt következő összetételű¬ 
nek találta: 
* A. Grunow : Ueber einige neue und ungenügend bekannte Arten und Gat- 
tungen von Diatomeen. Verbandl. dér zool. bot. Ges. z. Wien, 1863, pag. 146. 
Földtani Közlöny, XXIV. köt. 1894. 
( 89 ) 
8 
