KURD PONTUSI FAUNÁJA. 
117 
39. Vivipara alta Neumayr. 
1875. Vivipara alta Neüm. Herbich és Neumayr : Beitráge zűr Kennt. foss. Binnen- 
faunen. VII. Die Süsswasserablagerungen im südöstlichen 
Siebenbürgen. Jalirb. d. k. k. geol. B. A. Bd. XXV. 
p. 414. Tab. XVI. Fig. 5. 
1875. Vivipara « « Neumayr és Paul: L. c. p. 62. 
Egy teljesen típusos példányom van ezen fajból, a mely eddig csakis 
irapatakról volt ismeretes. Példányom még nagyságra nézve is teljesen 
egyezik a típussal. 
40. Vivipara Sadleri Partsch. 
1875. Vivipara Sadleri Partsch. Neumayr és Paul: L. c. p. 59. Taf. V. Fig. 17—21 
(Lásd ugyanitt az előző irodalmat.) 
1893. Vivipara « « Lőrenthey I.: Szegzárd, Nagy-Mányok és Árpád 
102. lap. 
Néhány típusos példányom van, mások pedig a cyrtomaphora Brus.- 
hoz hajlanak s egyeznek a fenti mű VI. tábla 3. ábrájával. Ide veszem azon 
alakomat is, mely a Neumayr V. tábla 10. ábrájával egyezik és a melyről 
azt mondja, hogy lignitarum, a mely valószínűleg a Sadleri- hez képez 
átmenetet, ezen alakot ő az oriovaci alsó-paludina-rétegekből ismerteti. 
41. Vivipara spuria Brusina. 
1875. Vivipara spuria Brus. Neumayr és Paul: L. c. p. 60. Taf. V. Fig. 12. és 13. 
(Lásd ugyanitt az előző irodalmat.) 
Egy példányt találtam csak, a mely valamivel zömökebb, a kanyaru¬ 
latai pedig erősebben lépcsőzetesek mint a típusé és e tekintetben a cyrto¬ 
maphora Brus.- hoz hajlik, a tekercse (spira) azonban jóval magasabb, mint 
ezé. így tehát alakom a kettő jellegeit egyesíti magában, de mégis inkább 
tekinthető spuria BRus.-nak, mint cyrtomaphora BRus.-nak. A ház alapján 
finom haránt vonalak láthatók. 
4 Ü 2. Vivipara kurdeusis nov. form. 
(I. tábla. 8. ábra. II. tábla. 12., 13. és 14. ábra.) 
A keskeny köldökti, kúposán lépcsőzetes ház sima 5—6 egyenletesen, 
de elég gyorsan növekedő kanyarulatból áll, melyek közül az elsők lekerekí¬ 
tettek, míg a két vagy három utolsó lapos vagy gyengén homorú oldalú. 
A varratvonalak mélyen besűlyedtek. Az utolsó kanyarulat többnyire alacso- 
(931 
