118 
LŐRENTHEY IMRE: 
nyabb, mint a karcsú tekercs, ritkábban egyenlő azzal. Az utolsó vagy 
két utolsó kanyarulat, a közepén fellépő gyenge behorpadás alatt és felett 
gyengén felduzzadt. A két utolsó kanyarulat oldala a szájnyílással ellentett 
oldalon függélyesen álló. Példányaim némelyikénél az utolsó vagy meg az 
utolsóelőtti kanyarulaton is finom haránt vonalak vannak a ház alapján 
és a kanyarulat felső részén, a varratvonal közelében. A növekedési vonalak 
erősen hátrafelé futnak. A szájnyílás ferdén áll, tojásdad, fölfelé hegyesedő. 
Az embrionális csúcs hegyes. 
Azonban ezen alakom sem állandó, hanem mint minden más alak 
változó, amint azt az ábrák is feltüntetik; a 13. és 14. ábránál a kanyarula¬ 
tok lnrtelenebbül nőnek és kevésbbé lépcsőzetesek, mint a 12. ábra és az 
I. tábla 8. ábrájánál. 
Példányom némelyike az ambigua Neum.-üoz hajlik, mivel a tekercse 
nem annyira magas, mint a típusé, azonban az ambigua- tói eltér annyiban, 
hogy az utolsó kanyarulat aránylag hirtelenebből nő, a tekercs pedig karcsú 
és hegyes marad. 
Ez valószínűleg egy törzs alak, a melyből az alsó-paludina réteg szám¬ 
talan alakja és valószínűleg a Sadleri is fejlődött. Ezt azonban csak akkor 
lehet majd kimutatni, ha a viviparákat szigorú és az eddigieknél szélesebb 
alapokra helyezett kritikai feldolgozásnak vetik alá; mert pl. a Sadleri- nek 
valahány ábráját ismerem, az mind más, míg sok összetartozó alakot ismét 
külön fajnak vett Neumayr, a melyek összevonandók. 
Ezen fajt, mivel először itt Kurdon találtam, kurdensis- nek nevezem el. 
43. Vivipara ambigua Neumayr. 
1869. Vivipara Sadleri Partsch. Neumayr: Die Congerienschichten in Kroatien und 
Westslavonien. p. 374. Taf. XIV. Fig. 2. 
1875. Vivipara ambigua Neum. Neumayr és Paul: L. c. p. 66. Taf. V. Fig. 15. 
Néhány hiányos példányom van, melyet ide veszek. 
XIII. Valvata 0. F. Müller. 
44. Valvata Kúpensis Euchs. 
1870. Valvata Kúpensis Fuchs. Th. Fuchs : Beitráge zűr Kenntniss fossiler Binnen- 
faunen. IV und V. Die Fauna dér Congerienschich¬ 
ten von Tihany arn Plattensee und Kúp bei Pápa in 
Ungarn. Jahrb. d. k. k. geol. R. A. Bd. XX. p. 543- 
Taf. XXII. Fig. 23—25. 
1877. Valvata « # Th. Fuchs : Studien iiber die jüngeren Tertiárbildun- 
gen Griechenlands. p. 38. 
(94) 
